6 
F. W. C. Areschoug. 
i synnerhet liflig vid knoppens uppsprickande, men fort¬ 
går äfven en längre tid efter det bladen utsprungit ur 
knoppen och troligen ända tils de uppnått sin fulla stor¬ 
lek, så att bladets tillväxt i detta stadium ingalunda, så¬ 
som man vanligen antagit, beror på sträckningen af dess 
celler, utan på en verklig celldelning. Då jag förliden 
vår nödsakades att afbryta mina undersökningar, voro 
ännu cellerna, oaktadt bladen varit sedan minst 8 dagar 
utgångna ur knopptillståndet, regelbundet anordnade i 5 
rader och delningen fortgick ännu i alla cellraderna.. Så 
väl öfre som undre sidans dermatogenceller voro fylda med 
ett grumligt protoplasma, hvarjämte klyföppningarne på 
bladytans undre sidan ännu ej hade börjat bilda sig och 
de celldelningar, som förmodligen måste äga rum för ut¬ 
bildningen af det pneumatiska parenkymet, ännu icke hade 
börjat. Må hända var till en del denna sena utveckling af 
bladet föranledd af ovanligt stränga nattfroster, som ofta 
afbröto utvecklingen. Fullföljandet af bladets vidare till¬ 
växt skall jag verkställa till våren, men af cellernas form 
att dömma, synes mig det redan nu ganska sannolikt, att 
andra och tredje cellraden, naturligtvis med undantag af 
de partier i denna senare, som utvecklats till kärlknip¬ 
pen, förvandla sig i assimilerande parenkym och den 
fjärde, förmodligen efter en i flere riktningar försiggången 
celldelning, i pneumatiskt parenkym. 
Bladspårsträngarne. 
Så länge dessa befinna sig i stammen eller i blad¬ 
skaftets nedre del, utgöras de endast af kambiform och 
ved, denna senare representerad af spiralkärl och i så¬ 
dana blad, som i skifvan hafva starkt utvecklade nerver, 
af vedparenkym, anordnadt i form af sekundära märg¬ 
strålar. Egentligt bast saknas hos alla af mig undersökta 
växter i bladspårsträngarne, så länge dessa befinna sig i 
stammen eller i bladskaftets nedersta del. Genom denna 
frånvaro af bastknippen i bladspårsträngarne vid dessas 
öfvergång från stammen till bladet underlättas bladets 
