Undersökningar öfver bladets anatomi. 
7 
slutliga affallande från stammen, I sjalfva bladskifvan be¬ 
finna sig fibro-vasaltr ängar ne i det pneiimatiska parenky- 
met, där detta gränsar in till det assimilerande, så att 
de på sin öfre sida gränsa omedelbart till detta, men i 
öfrigt till det pneumatiska parenkymet. För öfrigt är 
strukturen i bladets kärlknippen mycket växlande och står 
i samband dels med själfva bladets beskaffenhet dels med 
• • 
nervernes starkare eller svagare utveckling. Aro bladen 
mycket mjuka och örtartade, så utgöras kärlknippena till 
och med i medelnerven endast af en vasalsträng, bestå¬ 
ende af spiral- och stundom ringkärl samt kambiform 
(vekbast), som omsluter hela vasalsträngeii. Är deremot 
bladet tjockt och läderartadt, så, äfven om nerverna äro 
föga utvecklade, finnas knippen af verkliga, ofta mycket 
tjockväggiga bastceller (ex. /fa.), som befinna sig i den 
undre sidan af bladsidan och bladskaftet. Ja hos Ilex 
Aquifolium och Buxus utgå från bladskaftets kärlknippen 
förgreningar, som i början bestå af kambiform, men som 
högre upp mot bladskifvan förvandlas i verkliga bastcel¬ 
ler och bilda de bastknippen, hvilka utlöpa i bladskifvans 
tjocka kartilaginösa kanter. Dessa knippen hafva ehuru 
oriktigt blifvit betraktade som sklerenkym; mellan dem och 
kantens epidermis finnes ett lager af tjockväggigt kollen- 
kym, som saknar klorofyll och därigenom föranleder, att 
bladkanterna få en hvitaktig färg. Dylika bastknippen 
finnas äfven i bladen af åtskilliga monokotyledona vat¬ 
tenväxter (ex. Zostera marina L.), där de emellertid 
uppträda i ett större antal och omedelbart under epi¬ 
dermis. Likaså finnas i de platta bladlika stammar ne 
af Bolygonum platycaule under ytans klorofyllförande pa- 
renkym knippen af bastceller. Om bladskifvans nerver 
äro mycket starkt utvecklade och fasta, hvilket i syn¬ 
nerhet är fallet då fibrovasal-strängarna i bladskaftets 
öfre del samt i den nedre mera utvecklade delen af me¬ 
delnerven äro sammanslutna i en krets, utgöras dessa 
strängar af flere element. Man finner nämligen då ibla- 
