Literatur-ofversigt. 
19 
tid föras i djurets inre och därpå med exkrementen af- 
lemnas, utgöras spridningsanordningarne l:o af en fröna 
omgifvande, med en viss smak och lukt samt starkare 
framträdande färg utrustad, köttig beklädnad, hvilken tjä¬ 
nar djuret till näring och hvars anförda egenskaper leda 
det samma vid uppsökandet af dessa näringsmedel; samt 
2:0 ett hårdt, fröet närmast omslutande hylle, hvilket har 
till ändamål att skydda fröet under dess gång genom dju¬ 
rets tarmkanal. Skola åter fröna spridas genom djur på 
det senare af de två ofvan nämnda sätten, äro de själfva 
eller någon af de i deras närhet varande delar antingen 
betäckta af en slemmig eller klibbig vätska eller ock för¬ 
sedda med hak- eller tagglika till ursprung och form väx¬ 
lande bihan g. Spridningsanordningarne utgöras sålunda i 
detta fall af olikartade vidfästningsorgan. 
Såsom ett fjärde agens anfördes torkning. Vissa fruk¬ 
ter, t. ex. de hos Viola och åtskilliga Leguminosæ, hafva 
en sådan byggnad, att vid torkning fröna slungas ett 
längre eller kortare stycke från moderväxten. Spridnings¬ 
anordningarne skulle således här bestå i en viss anato¬ 
misk byggnad hos frukten eller frukthyllet. Dock möter 
i detta fall svårighet att skilja mellan agens och anord¬ 
ning. 
Slutligen *) inträffar det ej sällan, att spridningsagens 
är en hos växten inneboende kraft, hvilken framträder 
och visar sig verksam antingen hos växten i sin helhet, 
t. ex. de med rörelseförmåga utrustade växterna, eller hos 
någon särskildt genom vissa morfologiska eller anatomi¬ 
ska karakterer utmärkt del af växten, såsom t. ex. örtref- 
vor, grenskott, zoosporer, frön, hvilka spridas genom vissa 
turgescensförhållanden i fröskalet, och frukter, som till 
följd af dylika turgescensförhållanden i frukthyllet vid 
sitt öppnande utslunga de frön, som af dem utgöra en del. 
*) Det synes ref. som skulle sist nämnda företeelser lätteligen 
låta underordna sig under dem, som nu komma att anföras. 
