Literatur-Öfversigt. 
79 
harmoniskt samverka för gästens tillväxt. Sockret, 
som härtill upptages antingen ensamt eller i ett till de 
öfriga näringsämnena oproportionerligt förhållande, sön¬ 
derdelas af jästcellen i kolsyra och alkohol och aflägsnas 
således åter. Jästen förmår att vecktals fortsätta denna 
abnorma lifsprocess, under det att dess lifskraft långsamt 
försvagas. 7) Jästcelleii har en stor dragningskraft till det 
fria syret, den kan växa i kolsyra, som innehåller fritt 
syre till mindre än \'6ooo volum, och därur fullstän¬ 
digt upptaga syret. Denna dragningskraft till det fria sy¬ 
ret tillkommer icke de lägre svamparne med undantag af 
Mucor racemosus och dess närmaste slägtingar. Genom 
denna egenskap kan jästen anses som ett ytterst känsligt 
reaktionsmedel på syre. 8) Genom jästens starka drag¬ 
ningskraft till det fria syret, i förening med dess egen¬ 
domlighet att lefva i vätskor, hastigt föröka sig och till¬ 
växa, inträder lätt brist på fritt syre i de vätskor, hvari 
jästen lefver, och därmed jäsningsfenomenet, t. ex. i bryg¬ 
gerier. 9) Det kan därför i en och samma vätska sam¬ 
tidigt äga rum jäsning och tillväxt hos jästen, äfven om 
dess öfre yta står i direkt beröring med den fria luften. 
— Hvarken från teoretisk eller praktisk synpunkt är möj¬ 
ligheten utestängd, att jäsning och tillväxt samtidigt äger 
rum i en och samma jästcell^ att således den växande 
jästcellen sätter i jäsning det socker, som blifvit uppta¬ 
get i ett oproportionerligt förhållande till det till huds 
stående fria syret. 
Koppens Udvikling hos Yortemælken. Af Rasmcs Peder¬ 
sen. (Botanisk Tidskrift 1873, s. 97—110, tab. II, fig, 
7—11; traduction française s. 157—166.) 
Om man skall anse blomman hos Euphorbia verkli¬ 
gen vara en enkel blomma eller en blomställning, beror 
på huru man uppfattar ståndarne, antingen som blad el¬ 
ler som stambildningar. I sin afhandling: ”Er Koppen 
hos Yortemælken (Euphorbia L.) en Blomst eller en Blom- 
