frân Hj. Mosen. 
101 
alltid samma arter, clock af samma slägteii, ss. Myrtiiar, 
Lagrar, trädlika Fuksier ocli Cacte-arter, Passiflorer, 
Lobiliaceer, Verbeuer, Salvior och Aristolochier, Mimosor 
Acacier, Ipomoeor, Begonior, Amaryllis^ Ananas ocli Se¬ 
lag inella. — Tlmnbergia alata, ehuru i Brasilien ej in¬ 
hemsk, har på få år blifvit allmännare kring Rio än 
Matricaria discoidea kring Upsala; den finnes på hvarje 
grön plats kring staden och nästan ända upp till toppen 
af Corcovado. I provinsen S. Paulo var förhållandet 
det samma kring de städer, jag såg, och nu har den hun¬ 
nit ända till Caldas’ gator. 
Liksom andra brasilianska städer i det inre består 
denna nästan uteslutande af envånings lerhus, är tämli¬ 
gen snuskig och nästan utan träd, på hvilka brasilianarne 
tyckas hafva blifvit utledsna genom åsynen af de stora 
skogarne. 
Genom läget är klimatet sundt, så att febrar därstä¬ 
des äro okända. Afven från andra farsoter har staden 
varit befriad ända till i år, då den blef hemsökt af en 
bland de hemskaste, som i Brasilien äro gängse, om ej 
den hemskaste af dem alla, nämligen kopporna. 
Torra årstiden, som anses räcka från slutet af april 
till början af oktober, var detta år ovanligt långvarig 
och torr, och augusti och september var det blott i de 
fuktiga skogarne, vid vattendragen på campon och på od¬ 
lade ställen, som en och annan fanerogam var i blomma ; 
dock voro de alt för många, för att här kunna upp¬ 
räknas. Alt hvad den torra campon kunde erbjuda; i 
fanerogamväg var några frukter, ehuru äfven de spar¬ 
samma, samt en och annan seg, blommande art t. ex. Ca¬ 
searia parvifolia, en Polygala, en Erythroxylon, en och 
annan Myrtacé, ett par Clidemier, Eriosema heterophyllum, 
Bcmharis-sivitx, Salvia hrevipes, Hyptis reticidata, några 
Solammi- 2 ^xiQY, Nectandra nitidula, MespUodaphne inde¬ 
cora, Euphorhia caecorum och några gräs. 
När man ser den hårda campon, hvilken nästan halfva 
