144 
P. Norrlin. Om grunderne for 
lång tid tillbaka i botaniskt afseende voro temligen obekanta, 
utsågos, för att hastigare vinna en önskad belysning om dem, till 
föremål för exkursioner områden af 10—100 tals qvadratmils om¬ 
fång och innefattande trakter af betydligt skiljaktig beskaffenhet. 
Att någon fullständighet hvarken med hänsyn till insamling- eller 
undersökning af vegetationen under sådana förhållanden kan vin¬ 
nas är sjelffallet och hvaraf åter lika sjelfmant följer, att endast 
smärre områden framdeles böra utses. Väl fördröjes härigenom 
skenbart uppnåendet af målet, men resultatens beskaffenhet skola 
säkert mångfaldt uppväga denna skenbara olägenhet. 
Förutom det att undersökningarna i följd af områdenas stora 
utsträckning blifva bristfälliga, inträffa härvid äfven andra olä¬ 
genheter, uppkommande derigenom att de ofta innefatta trakter 
af ganska skiljaktig art. Beskrifningarne blifva under dylika för¬ 
hållanden alltför otillräckliga att förskaffa läsaren någon känne¬ 
dom om de särskilda delarne och möjligen äfven mer förvillande 
än upplysande. Men äfven från annan synpukt böra slika hete¬ 
rogena områden undvikas. En växtarts förekomst eller utbred- 
ningssätt inom ett växtgeografiskt gebit är nemligen beroende 
icke blott af de inom detsamma befintliga växtlokalernas beskaf¬ 
fenhet, utan äfven — andra omständigheter att ej nämna — deras 
fördelningssätt och relativa förhållande till hvarandra, hvarige- 
nom till en del de s. k. regionerna uppkomma. För att förtyd¬ 
liga det sagda må här antydas, att t. ex. vegetationen på en i 
öfrigt liKartad ståndort skall inom ett (större) gebit visa några 
differenser inom skiljaktiga regioner, ss. inom sump- och skogs¬ 
marks-, slätt- och berglands- m. fl. regioner (d. ä. trakter med 
förherskande sump- eller skogsmarker etc.). Vid ett tillfälle har 
jag tillförene omständligen berört förhållandet och då jag äfven 
framdeles möjligen skall återkomma till denna lika vigtiga som 
intressanta fråga, förbigår jag nu att närmare utlägga densamma, 
hvilken jag dessutom framhållit endast i afsigt att närmare på¬ 
peka, det man, för att bl. a. utröna och konstatera det inflytande, 
de regionala förhållandena utöfva på vegetationen, vid uppgöran¬ 
det af reseplaner bör, såvidt möjligt är, tillse, det områdena ej 
allenast inneha ett mindre omfång utan äfven blifva af någorlunda 
homogen beskaffenhet. 
Vanligen afse exkursioner växtgeografiska förhållanden och 
enligt min mening bör detta fält också bli det förnämsta före¬ 
målet för Skpts framtida sträfvanden ; nära i sammanhang härmed 
står kännedomen af våra växtformer, hvilkas utredning otvifvel- 
aktigt äfven bör tilldelas synnerlig betydelse. Förutsatt att om¬ 
rådena ej äro alltför vidsträckta, kunna under vanliga botaniska 
