152 
Literatur-öfversigt. 
visar stor öfverensstämmelse med blad- ocb grenbildnin- 
gen hos den typiska moss-stjälken. 
Kort efter att toppcelleii på en moss-stam har bildat 
ett nytt segment, bildar detta en utbukning. Genom en 
tangential långvägg (Leitgebs ”Blattwand”) afskäres den 
yttre delen af segmentet, hvilken blifver till modercell för 
bladet och tillhörande gren, från den inre delen. Det¬ 
samma äger rum hos proembryonerna ; den papillartade 
utbugtningen, som afskiljes genom en tangential lång¬ 
vägg, sitter här i öfversta delen af cellen nära tvär¬ 
väggen. 
Såväl i den yttre segmentdelen hos moss-stammen 
som äfven i den afskurna papillen hos proembryocellen 
uppträder nu en mot ”bladväggen” lodrätt stående cell¬ 
membran, ”basilarväggen”, och delar hela cellen i två de¬ 
lar, en akroskop och en basiskop. Hos moss-stammen är 
den akroskopa cellen bladets modercell, under det den 
basiskopa har benägenhet att frambringa en sidogren. 
Ur den akroskopa cellen utvecklas en celltråd, hvars tvär¬ 
väggar icke visa en spiral-anordning, äfven när de äro 
sneda; hela tråden har, så vidt man kan påvisa, begräii' 
sad tillväxt; den förgrenar sig dock. Dessa celltrådar 
kallar förf. bladrepresentanter (”Blattvertreter”). Den ba¬ 
siskopa] cellen kan förhålla sig olika; antingen utvecklar 
den sig ej vidare och tyckes då vara bladrepresentan¬ 
tens basilarcell, eller utvecklar den en sidogren, som har 
obegränsad tillväxt, hvars tvärväggar visa spiral-anord¬ 
ning, och som åter kan förgrena sig på samma sätt som 
hufvudstammen. 
5. Den typiska moss-stammen uppträder hos båda 
slagen af proembryoner ♦ som sidogren, och det är endast 
ur den basiskopa af de båda papillarcellerna, som den 
utvecklas. Antingen skära' redan de första tvärväggarne 
i sidogrenen hvarandra och då framgår moss-stammen 
som sådan direkt ur sin modercell, eller skära de icke 
hvarandra, utan de senare bildade komma hvaraiidra alt 
