Literatur-ofversigt. 
187 
Anordningen af kärlknippena och bastet kan vara myc¬ 
ket olika, kärlknippena än strödda, än bildande en ring; 
bastet än bildande en sammanhängande ring, än åtföl¬ 
jande käriknippena o. s. v. — De växter som lefva i stil¬ 
lastående eller långsamt flytande vatten, ss. Potamogeton 
cripus, Najas, behöfva inga särskilda mekaniska celler, 
andra ss. P. nifescens, få ett centralt kärlknippe och 
kollenkymatiska förtjockningar i andra väfnader; de 
åter som växa i rinnande vatten, ss. P. lanceolatus Sm., 
obtusifolius, få dessutom bastknippen i barken. Dylika 
bastknippen till skydd mot tryck i radial riktning hafva, 
förutom andra vattenväxter, rötter^* och rotstockar, som 
växa på fuktig lokal och därför äfven hafva luftkanaler. 
— De rötter, som tjäna till stöd (Pandanus)^ är o till 
byggnaden mera lika stammar än vanliga rötter. — Det 
finnes äfven bast, som endast har till ändamål att skydda 
vissa delar ss. kambiform, luftgångar etc. för tryck. 
Förf. behandlar äfven i korthet de öfriga kärlväx¬ 
terna, hufvudsakligen dikotyledoneerna, och uppställer hos 
dessa senare flere grupper af mekaniska system. Den 
väfnad hvaraf de väsendtligaste konstruktionsdelarne i det 
mekaniska systemet består kallar förf. s tereom och dess 
enskilda celler st er eider. Kollenkj^met spelar hos diko¬ 
tyledoneerna en större rol än hos monokotyledoneerna 
och ersätter ofta bastet i yngre internodier, från meka¬ 
nisk synpunkt sedt. — Slutligen betraktar författaren det 
mekaniska systemet i fylogenetiskt hänseende, och oak- 
tadt man kan med dess hjälp påvisa utvecklingsföljden 
för flere typer, känner man dock växterna i allmänhet 
och dikotyledoneerna specielt alt för litet i detta hänse¬ 
ende, för att det naturliga, systemet skall kunna draga till¬ 
börlig nytta däraf. 
