3 
egna, lillböra för Christiania hufvudsakligen följande fa¬ 
miljer: Synanthereæ, Rubiaceæ, Personalæ, Ranunculaceæ, 
Violarieæ, Pomaceæ, Ericineæ, Salicineæ, Orchideæ, Cy- 
peraceæ och Filices, — och för Götheborg: Senticosæ, 
Chenopodiaceæ, Alsinaceæ, Primulaceæ, Liliaceæ, och flere 
vattenväxter, såsom Elatineæ, Callitrichineæ och Potamo- 
geloneæ. Största olikheten mellan dessa floror framter 
deras strand- och ö-vegetation. Sä saknas i Christiania- 
trakten större delen af de strandväxter, som pryda Gö- 
theborgsskären, såsom Atriplices, Lepigona, Saginæ, Rubi, 
in. fl., af hvilket sednare slägles skärgårdsarter blott fin¬ 
nas R. 'plicatus och suberectus ganska sparsamt. Ett ut¬ 
märkande drag i Christiania-floran är dess Hieracia, som 
ofta i massa bekläda bergen, kalkklipporna och sönder¬ 
vittrade lerskififer-bankar vid stränderna. Af dessa före¬ 
komma, så vidt jag känner, följande: tlieracium Pilosella , 
//. stoloniflorum , II. Auricula , li. pratense, H. aurantiacum, 
11. collinum Fr. (särdeles dess forma strigosa), H. præal - 
tum , ll. glomeratum il. sabinum , H. pallidum , H. saxi¬ 
fragum, li. pallescens med dess form scapigerum, H. onos - 
moides , H. plumbeum , H. murorum (särdeles mångformig 
härstädes), li. incisum, il. cæsium , 11. vulgatum , H. nor - 
vcgicum (på en af Prof. Bly tt anvisad lokal på Egeberget 
ofvan Wergelands villa, der D:r Hartman lärer tagit sin 
ursprungliga H. Friesii, fann jag ingen annan art än denna!), 
II. tridenlatum, il. gothicum (vid Sandvigen 1 mil söderut), 
ll. prenanthoides, ll. corymbosum, ll. boreale, ll. sabau- 
dum?, 11. æstivum och // umbellaium , — en ansenlig 
samling som ytterligare torde ökas genom Prof. Blylls 
trägna forskningar. 
Innan vi lemna Christianias många intressanta växt¬ 
lokaler, må vi göra en kort utflykt till dess botaniska 
Have. Jemnårig med universitetet räknar den blott några 
få decenniers verksamhet, men har, detta oaktadt, redan 
vunnit en betydlig utveckling och står i förbindelse med 
de flesta af Europas förnämsta trädgårdar. Drifhusen äro 
ännu oansenliga, men kulturen af fri-lands växter, ord¬ 
nade efter både Linnés och Decandolles systemer, gan¬ 
ska betydlig. Särdeles talrikt representeras här den nor¬ 
ska floran, till och med dess fjellväxter, sedan Gartner 
s 
