19 
så hade icke sä stora svårigheter mött, som nu, då »kört¬ 
lar» och »hår» räknas till »bladartade organer» och dessa 
för växten såsoin art högst oväsendtliga delar, som långt 
ifrån att vara »hladartade organer» äro ytterhudsbildnin- 
gar, tilläggas genom sin cellstruktur betydelse för klassi¬ 
fikationen. Det vore eget att veta huru Hr K. Muller 
genom mikroskopisk betraktelse af några genom en lokal¬ 
tillfällighet utvecklade hår eller glandler hos en å andra 
lokaler glatt art skulle i sista instansen skilja denna art 
från samarlerna. Det skulle likaledes vara intressant att 
höra Förf. genom dylik hårfin iakttagelse, utan aktgif- 
vande på biologiska fenomener, indela och bestämma ar¬ 
terna inom t. ex. slägtena Hieracium, Rubus, Rosa etc. 
och sålunda efter sin »eviga naturlag» slutligen afgöra det 
»eviga menandet och stridandet» härom. Vi befara att 
Förf. vid det praktiska utförandet häraf skulle finna detta 
lättare sagdt an gjordt. 
Diatriben mot Linné och hans skola, såsom egande 
»skygghet för mikroskopets användande», är till en viss 
grad sann, men icke derföre fullt rättvis, emedan Förf. 
glömt att en vigtig grund — så vidt vi förmått uppfatta 
— till denna skygghet hos Linnés skola ligger i den 
fruktan, som varit hyst och ännu till en del hyses af 
denna skolas många utmärkte män, att man genom mikro¬ 
skopisk detaljundersökelse skulle glömma det stora hela 
och att man under letandet efter lifvet skulle taga »mol¬ 
net för Juno», eller lifvets skuggbild — cellens fysiska 
verksamhet — för lifvet sjelft. Den här antydda befa¬ 
rade ytterligheten har äfven visat sig, men gått tillbaka, 
och de olika åsigterna närma sig hvarandra allt mera. 
Mikroskopets oundgänglighet för anatomien och fy¬ 
siologien är af alla erkänd. Om dess vigt för systema¬ 
tiken strides ännu. Så mycket synes vara säkert, att det 
är oumbärligt för klassifikationen af de lägsta familjerna, 
och vi veta tillika alt den mikroskopiskt-anatoiniska un¬ 
dersökningen af inre delar hos en högre växt är äfven 
fullt afgörande för växtens artbestämning — hvarom t. ex. 
undersökningen och bestämmandet af flera fossila växt- 
fragmenter gifva vittnesbörd, — men att genom ett ögon¬ 
blicks beskådande af några hår eller dylika oväsendtliga 
