20 
bildningar från en växt vilja genast bestämma arten, det 
betviflar jag att någon mikroskopiker förmår eller skall 
förmå. Detta är emellertid ett ämne, som bäst afgöres 
genom forskning med mikroskopets tillbjelp bland de högre 
växterna, hvarvid flärdlös och fördomsfri iakttagelse blir 
den säkraste domaren öfver allmängiltigheten af Hr Karl 
Mullers här framställda åsigt. 
Litteratur-Ofversigt. 
JSotanisIea observationer» Akademisk afhandling, som 
med vidtberömda filosofiska Fakultetens tillstånd kominer att offent¬ 
ligen försvaras af F. FF. C. Areschoug , Filos. Mag. — På Caro- 
linska Akademien den 19 April 1854 p. v. t. — Lund, Berlingska 
boktryckeriet, 1854. 8:o. p. 1 Se. 20. 
Dessa »observationer» afhandla företrädesvis slägtena 
Mentha , Sagina och Rubus, hvarförutan några nya former 
af redan bekanta arter, samt tvenne för Skåne nya väx¬ 
ter, neml. Verbascum Phlomoides L. och Polygonum vivi¬ 
darum L., omnämnas och definieras. Rörande slägtet 
Mentha säger förf.: »De arter, som höra till detta slägte, 
äro i högre grad, än de flesta andra växter, så väl till 
habitus som karakterer underkastade förändringar. Vid 
knappt något annat slägte är en noggrann kännedom om 
växtens hela anlag till den grad af nöden. Om man der- 
före blott fäster sig vid de olikheter, som visa sig mel¬ 
lan särskilta exemplar och förbiser det inflytande, som 
yttre omständigheter kunna utöfva, ' så skall man erhålla 
och har äfven genom ett dylikt förfarande erhållit en 
mängd s. k. arter, som vid första påseende synas rätt väl 
begränsade. Också kan väl knappast något annat slägte 
jemföras med detta i anseende till mängden af arter utan 
ringaste arträttighet. Många författare hafva till grund 
för artbegränsningen lagt hårigheten, blomkransarnes olika 
förhållande, ståndarsträngarnes längd m. m„ hvilket allt 
blott förorsakas af lokalens olika beskaffenhet. På skugg- 
rika fuktiga ställen blir nemligen växten mera glatt, bla¬ 
den starkare utvecklade på blommornas bekostnad, hvar- 
