58 
tallbuskar växer den ofla blandad med små och bred- 
bladigare former af I. salicina. 
Den rätta I. cnsifolia, som växer i sydöstra Europa, 
skiljer sig från den Gotlländska växten genom alt vara 
mycket större och gröfre, samt merendels mångblom- 
strig. Den har större, släta, rätnerviga blad, hvars ner¬ 
ver knappt äro anastomoserande, d. v. s. att deras sido- 
nerver äro mycket smala och parallela med bladets kan¬ 
ter. Den Gotlländska växten varierar med stjelken och 
bladen slräfhåriga och glatta. Att den öfvergår i den 
vanliga I. salicina säger sig förf. tydligen sett. Af I. 
Britannica har förf. sett en analog form, funnen på 
Gottland af P. C. Afzelius. 
Arabis G er ar di Koch: Bladen tätt tegellagda; rotbladen 
spadlika , småtandade , stjelkbladen oskaftade , från basen 
till midten tryckta till stjelken , äg grunda-äggrundt lan- 
cettlika , tandade , vid basen djupt pillikt-Öronflikade 
med trubbiga , parallela och efter stjelken liggande blad¬ 
öron. Kronbladen aflangt jemnbreda. Skidorna upp- 
räta , nästan trådsmala, tvåäggade, nära nervlösa , tätt 
knöliga af fröen , vanligtvis sex gånger längre än skaf¬ 
tet; skaftet utskjutande framom skidskalens spets , lik- 
långt med skidans största bredd. Fröen rundadt ellip- 
tiska , lätt småvärtiga , med tunnt och mörkare bräm y 
omgifvet af en ytterst tunn } något småtandad, hvit kant. 
Den växer på Gottland bland vårsäd uti Akebäcks- 
myr, som blifvit uppodlad. Den blommar under Juni 
månad, och anses af förf. utgöra en egen, god art. Der- 
ernot försäkrar han, att A. sagittata genom oräkneliga 
mellanformer öfvergår i A. hirsuta. För jemförelse med 
A. Gerardi lemnar förf. en utförlig beskrifning på A. lon- 
gisiliqua Wallr., som icke ännu är funnen inom Skandina¬ 
vien. De åtta formerna af A. hirsuta beskrifvas äfven 
utförligt, men torde härstades kunna förbigås, för rum¬ 
mets besparande. 
Ofver de svenska arterna af Callitriche lemnas en 
monografi. Förf. anför alt de svenska Botanisterna ända 
till sista tiden åsidosatt detta slägtes studerande och icke 
en gång haft sig tillräckligt bekant hvad Kiitzing uträttat 
