för arternas kännedom. Han nämner vidare, att bladen, 
hvilkas olikheter ansetts af äldre Botanister lemna goda 
kännetecken för arterna, dock sällan göra det, emedan 
bladformen hos få slägten varierar så mycket som hos 
detta. Frukternas form, storlek och färg, sliftenas be¬ 
skaffenhet samt skärmbladens varaktighet och skapnad 
lemna deremot bättre kännetecken. Om fullkomligt ut¬ 
bildade frukter felas, är det mycket svårt att bestämma 
Callitriche-arter uti herbarierna, ty blomdelarne blifva, 
såsom särdeles späda, genom torkning löga synbara eller 
försvinna alldeles. — Till varaktigheten anser förf., alt ar¬ 
terna äro ettåriga. Yidare anmärkes, att de bast ulveck- 
% las på vattenrika ställen, hvarest de flesta på vattenytan 
bilda rosetter af breda blad; men om vattnet sedermera 
stiger, så att rosetterna blifva nedsänkta, då upplösas de, 
och ofvanom utvecklas ånyo smala blad, ända till dess 
stjelken för andra gången uppnått vattenytan, då nya 
bladrosetter bildas. Deraf händer stundom, att de öf- 
versta bladen icke äro de bredaste. — De första blom¬ 
mornas blomskärmar äro små och föga krökta, de sed- 
nares, eller bladrosetternas, deremot större, men krökta 
och spetsigare. — Frukten är tvåskalig med platta och 
platt till hvarandra liggande fruktblad, hvilkas kanter äro 
invikta och derigenom bildande en kanal emellan sig. 
För att lemna en öfversigt af arterna, meddelas 
deras diagnoser och kända växtställen här nedom uti ett 
sammanhang. 
1. C. st a g nalis Scop.? Alla bladen nästan likformiga , 
cirkelrunda-elliptiskt a flänga, mer eller mindre skaf tade; 
de öfversta sittande i rosett. Blomskärmarne och stif¬ 
ten gvarsittande, de sednare före blomningen krokigt ut¬ 
stående , under blomningen tillbakaböjda. Frukterna cir¬ 
kelrunda, plattade, med tvä och tvä kanter något pa- 
rallelt-utstäende, vingade. 
Var. A) palustris: 6—8 tum hög; bladen glest sit¬ 
tande, rundade och skaftade eller spadlika, fem¬ 
nerviga. 
Var. B) serpy Ili folia : omkring 2 tum hög; bladen tätt 
sittande, elliptiskt rundade, oskaftade, trenerviga, med 
bladknippen i nästan alla bladveck. 
