126 
Denna sällsynta art, som först träffades pä Grimsel 
i Schweitz, är funnen af Professor Blytt nära Christiania. 
Uti Mullers Synopsis uppgifves den äfven för Renöe i 
Finnmarken. Afbildad på pl. 11 för Andreæa i Br. eur. 
Den bildar nedtryckta och utbredda tufvor, som 
starkt -vidhänga klippan och som i fuktigt tillstånd äro 
rödbruna, i torrt svartaktiga. Frukten mognar under 
sommaren. 
Stjelkarne äro från en half till en hel tum liöga, 
från nedliggande basis uppstigande, sparsamt och nästan 
jemtoppadt greniga, något styfva, på torrare ställen myc¬ 
ket späda, 2—5 linier långa och med mycket inböjda 
grenar. Bladen utspärrade, uppåt böjda eller skärformigt 
ensidiga, i nyskottens spets klolika, från aflång och myc¬ 
ket konkav basis syllika, släta, något glänsande, i kanten 
helbräddade, med halftrind, vid basen försvinnande nerv, 
som utlöper uti en trind och något grynprickig, syllik 
spets. Cellerna äro i bladets öfra del mycket små, sex— 
kantiga eller qvadratiska, i den nedra delen större, när¬ 
mare kanterna tjvadraliska, på bladskifvans midt rektangu¬ 
lära. Blommorna sambyggare. Hanblommornas yttre hyl— 
leblad af samma form som sljelkbladen, endast kortare 
och med något mera vidgad basis; de inre trenne tätt 
sittande, bildande en äggrund blomknopp, bredt ägg¬ 
runda, spetsade, nervlösa, antheridierna 6—8 i samma 
blomma med talrika, gulaktiga, mot spetsen mer eller 
mindre klubblikt förljockade parafyser. Honblommornas 
perichætium före fruktmognaden sammanrulladt till en 
aflångt kägellik knopp, derefter utdraget, mångbladigt, 
med de yttre bladen uppräta, nästan tegellagda, efter 
hand bredare och kortare spetsade än stjelkbladen, i den 
afsmalnande spetsen försedda med en bred nerv; nedtill 
fullkomligt nervlösa; de inre utdraget aflånga, kort spet¬ 
sade med tillbakaböjd spets, för öfrigt inrullade, nerv¬ 
lösa. Fröhuset aflångt, med kort hals, brunt, till en 
tredjedel täckt af en klockliki kägellik mössa. 
Denna art skiljes med säkerhet från A. Rothii genom 
smalare och något glänsande blad, hvars starka medel- 
nerv är utlöpande och bildar en lång, trind, i yttersta 
spetsen trubbig sylspets, samt genom mindre och jem- 
