157 
£. jP/or« JTMelitensis 9 sistens stirpes pftaneroga- 
nsas in JTletita insuBisque adjacentibus hucusque 
detectas auet • *5T. CX CwB*ecli S3e5Se»lra. Melitæ 1853. 
8:o, XVI et 49 pag. 
En förteckning på ön Maltas fanerogamer, med växt- 
ställen, sammanställd af öns f. n. troligen enda inhemska 
botanist, D:r Delicata. I förordet lemnar förf. en öfver— 
sigt af öns botaniska litteratur, nämner de botanister, 
bvilka besökt ön, och beskrifver i korthet dess klimat 
och jordmån. On består helt och hållet af kalk (»solo 
calcareo tritonico-miocene»), som dels ligger alldeles 
bar, dels betäckes af ett tunnt lager af mager och torr 
jord. Under October, December, Januari och Februari 
månader regnar det vanligen, under Mars och April må¬ 
nader sällan, men från Maj till September-October aldrig 
eller mycket sällan. Hela årets medel-nederbörd är IB 
tum. Klirnalet är tempereradt, så att thermometern en¬ 
dast någon gång, likväl högst sällan, stiger till 57° eller 
faller till 0°. Årets medeltemperatur är 10°,C; de sär- 
skildta månadernas som följer: Januari 15 u ,6; Febr. 15°,5; 
Mars 14°,5; April 16°,6; Maj 19°,7; Juni 25°,2; Juli 
26 l >,4; Aug. 57«, 5; Sepl. 25°,4; Oct. 21°,7; Nov. 17°,9; 
Dec. 15°,5; allt Celsius. 
Malt as flora är rikare än man skulle kunna för¬ 
moda efter öns ringa omfång, dess torrhet, totala brist 
på skogar och snår och deriill mycket (%) odlad mark. 
Förf. har samlat 716 vaseulära växter och tror att ännu 
flera kunna påträffas. Af dessa äro 549 Dicotyledoner 
och 167 M onocotyledoner. 
Förherrskande familjer äro: Legurninosæ med 85, 
Composilæ med 79, Gramineæ med 77, Urnbellatæ med 
29, Cruciferæ med 27, Labiatæ med 25 och Liliaceæ 
med 23 arter. För ön egna äro Stalice reticulata L., 
Centaurea crassifolia Bert. och Parietaria populi folia Nym. 
Med norra Afrika finnas några arter gemensamma, men 
största likheten är med Siciliens flora. 
Yäxlförleckningen är ordnad enligt Decandolles sy¬ 
stem och växternas maltesiska namn anförda. 
N. 
