har man ansetl basten hos Dicotyledonerna mot¬ 
svarad af prosenchymcellerna på det Monocotyle- 
dona märgknippets yttre sida. Men det är karak¬ 
teristiskt för basten att utvecklas på utsidan af 
cambiallagret, då deremot Monocotyledonernas hela 
kärlknippe utveeklas på insidan af cambiallagret. 
Vi hafva ofvanför selt, att hos en del Monoco- 
tyledoner (Bromeliaceer, Scitamineer, Gräs m. fl.) 
finnas särskilta knippen utvecklade på utsidan af 
cambiallagret. Dessa utmärka sig stundom derige- 
nom, att de bestå uteslutande af bastceller, ooh 
dessa, men icke andra, torde sålunda vara jemför- 
liga med basten hos Dicotyledonerna. 
M an har sökt ett bevis för riktigheten af det 
under punkterna 2 och 3 gjorda antagandet der¬ 
uti, att organsyslemerna, som ingå i märgknippet, 
skulle vara anordnade på samma sätt, som organ- 
systemerna i den ettåriga Dicotyledona stammen; 
att således märgknippets periferien närmaste del 
skulle utgöras af tjockväggiga prosenchymceller och 
således motsvara baslen, den inre delen deremot, 
bestående af kärl omgifna af parenchym hade läget 
och karaktererna af veden; den emellan båda be¬ 
fintliga strängen af vasa propria motsvarade cam¬ 
biallagret. Att anordningen af organerna är sådan 
hos en mängd Monocotyledoner kan icke nekas. 
Men det gifves andra (Aloe, Polygonalum, Juncus, 
Carex, Eriocaulorij, som hafva cambiallagret lig¬ 
gande i centrum af märgknippet, omgifvet af en 
sluten ring af kärl, hvilken åter utikring på alla 
sidor omgifves af prosenchym. Det finnes slut¬ 
ligen växter (Vellozia), som hafva märgknippen 
med prosenchymcellerna vända inåt, och kärlen 
utåt, som följaktligen hafva organsystemerne ställda 
fullkomligt i motsatt rigtning med Palmernas. Här- 
af måste tydligen följa alt på denna anordning 
icke kan läggas någon vigt för förklaringen af or- 
gansystemernas betydelse. 
/ 
f 
För fastställande af den under punkterna 2 och|, 
3 gjorda jemförelse lägger Moht vigt derpå, att\ 
