54 
Literatur-öfversigt. 
Literatur-Öfversigt. 
Forgreningsforhold hos Fanerogamerne, betragtede 
med særligt Hensyn til Klovning af Vækstpunktet. 
Af Eug. Warming. 173 s. 4:o, 11 pi. och 15 träsnitt. (I 
Vidensk. Selsk. Skr., 5 R., naturv. og mathem. Afd., X 
Bd* I.) 
Denna stora afhandling, som blifvit tilldelad Vidensk. 
Selskabs guldmedalj (jfr Bot. Not. 1872, s. 62), innefattar en 
mängd speciela undersökningar öfver många arter och anse 
vi derför lämpligt att här meddela endast ett kort referat 
af de allmänna slutanmärkningar förf. gör. 
Under den neutrala och gemensamma benämningen ”Epi- 
blastem” innefattar förf. alla de laterala eller genom klyfning 
bildade organ, som uppstå exogent på stammen af hans 
yttersta cell-lager. Endast fyllomen och kaulomen behandlar 
förf. här, men skall framdeles återkomma till trikomen. 
Förf:s undersökningar bekräfta i alla väsentliga punk¬ 
ter riktigheten af Hansteins uppfattning af stamspetsens inre 
byggnad och de olika väfnadernas betydelse. Bladen uppstå 
enl. Hanstein i 2-4 periblemalagret, men enl. förf. deltager 
oftast, i synnerhet i florala blad, äfven första periblemalagret 
vid deras bildning, ja stundom är det det enda verksamma 
lagret. 
Den nakna änden af stammen, som ligger ofvanför den 
yngsta sidobildningen kallar förf. stamspetsen (Stængelspid¬ 
sen) och betecknar med namnet växtpunkt endast den eller 
de celler, som Hanstein kallar initialceller. 
Knopparne anläggas i regeln senare än sina stödjeblad 
och ofta nedanför flere redan anlagda blad. I många fall 
händer det dock, att en knopp i den florala regionen anläg- 
ges strax efter stödjebladet (t. ex. Orchis) eller samtidigt 
med det (t. ex. Gramineœ) eller före det (t. ex. Crucifer ce, 
Umbeïliferœ) eller helt och hållet utan spår till stödjeblad 
(t. ex. Papilionacece, Asperifolice , Saxifrageœ). I de fall, 
dä knoppar uppstå på stamspetsen ofvanför bladen, anläggas 
