148 
Literatur-öfversigt. 
dess verkan kan förstärkas genom att dränka den i passande 
saltlösningar. 
Die Einwirkung (1er schwefeligen Säure auf die Pflan¬ 
zen. Von Dr Jul. Schröder. (I Landwirthsch. Versuchsst. 
Bd XV, 1872, s. 321—355). 
De resultat, hvartill förf. genom sina undersökningar 
öfver undersvafvelsyrlighetens inverkan på träden kommit, 
äro hufvudsakligen följande. 
Ur en luft. som innehåller undersvafvelsyrlighet, uppta- 
tages denna gas af bladen hos löf- och barrträden, stannar 
till största delen i dessa delar och syrsättes förr eller senare 
till svafvelsyra. Man kan påvisa, att bladen upptaga denna 
gas ur en luft, som icke innehåller mer än Vbo °/o under¬ 
svafvelsyrlighet. Ett blad af ett barrträd upptager proportions¬ 
vis mindre af denna gas än ett blad af ett löfträd. Den 
skada, som olika träd lida af gasen, står ej i ett direkt för¬ 
hållande till mängden af gas, som absorberas, utan beror 
mest på växternas olika byggnad. 
Undersvafvelsyrligheten absorberas lika bra genom bladets 
öfre som undre sida, således oberoende af klyföppningarne ; 
men den verkar skadligare, om den upptages genom under¬ 
sidan, emedan transspirationen sker hufvudsakligen der och 
gasen utöfvar ett synnerligen skadligt inflytande på afdunst- 
ningen af vatten. Orsaken till det skadliga inflytande, som 
undersvafvelsyrligheten i masugns- och stenkolsrök utöfvar 
på växterna, kan åtminstone till största delen anses bero på 
denna störning i transspirationen. Då växter, som utsättas 
för inverkan af undersvafvelsyrligheten, förlora förmågan att 
normalt transspirera, rubbas naturligtvis derigenom saftom¬ 
loppet i växterna och de gå slutligen sin undergång till mötes. 
En större mängd af denna gas förorsakar större stör¬ 
ningar än en mindre mängd. Ljus och hög temperatur samt 
torr luft befordra naturligtvis upptagandet af denna gas. 
Således kan man förmoda, att masugns- och stenkolsrök ver¬ 
kar mindre skadligt om natten än om dagen. Ett barrträd 
