Literatur-öfversigt. 
173 
Den första förändring, som de ur kambium till ved öf- 
vergående cellerna erfara, är radial sträckning, hvarigenom 
de från att hafva varit tafvelformiga blifva qvadratiska. 
^ Hand i hand med denna sträckning går äfven en förtunning 
af de radiala cellväggarne, hvarigenom den luckra, mellersta 
substansen mer och mer résorberas, så att cellernas egna 
membraner allt mer och mer närma sig hvarandra och slut¬ 
ligen sammanväxa så fast, att hvarken någon gräns dem 
emellan är synbar eller deras åtskiljande är möjligt. Endast 
i hörnen, hvarest 3 till 4 celler sammanstöta, förblir alltid 
ett mellanrum. Genom detta väggarnes närmande blifva de 
radiala väggarne ungefär lika tunna som de tangentiala, 
och cellväfnaden synes i tvärsnitt såsom ett nätverk, hvars 
maskor utgöras af cellmembranerna, hvilka ännu icke äro 
förvedade eller försedda med några särskilda lager. Förf:s 
undersökningar angående dessa membranens båda förändrin¬ 
gar kunna sammanfattas i följande: 
Häri deltaga två oberoende af hvarandra uppkomna mem¬ 
braner, hvaraf den ena, den yttre och ursprungliga, bildas i 
kambium, den andra, den intill den förras insida lagrade 
uppkommer senare, först när den förra redan förvedats. Båda 
membranerna äro kemiskt olika, i det den yttre af klorzink- 
jod färgas ljusblå, den inre deremot mörkt violettblå. Båda 
tillväxa genom intussussseption i tjocklek, den yttre föga, 
den inre mer och i höstveden ganska betydligt. Under det 
att den yttre primära membranen förvedas, öfvergår största 
delen af dess cellulosa till vedämne, den inre deremot för¬ 
vedas efter hand utifrån inåt och växer under tiden i sina 
inre delar genom intussusception, tils den uppnått sin lag¬ 
enliga tjocklek. Den innersta delen af denna sekundära 
membran skiljer sig från den sammas yttre optiskt och ke¬ 
miskt och är det tredje och innersta, likaledes förvedade 
lagret. 
Förf. uttalar här, gent emot Hofmeisters teori om cell¬ 
membranens förtjockning, det påståendet, att den sekundära 
membranen uppstår genom nybildning. Detta grundar han 
