l 
ufrigt lika vid båda) samt derjemte «Gråmen ca- 
pillatum. Bauh. hist. 2, p. 462. Cels. ups. 15». 
Vända vi oss nu till Linnés Spec. pl. och Fl. 
Suec. ed. II, återfinnas förenämnda synonymer från 
Fl. Suec. ed. I sp. 58 äfven här under Agrostis 
spica venti, ehuru med vissa förändringar; vid «Gra- 
men segetum altissirnum, panicula sparsa.» uteslutes 
Hall. Fl. Helv., men uti Spec. pl. ed. I och II 
tillägges C. B. eller Casp. Bauhini Pinax, och vid 
«Gramen capillatum» omnämnes ej Celsii Catalogus 
plant, circa Upsaliam nascentium (Upsal. 1732. Act. 
Lit. et Scient. Sueciee insertus) och i Spec. pl. ed. 
I och II förändras hänvisningen till Joh. Bauh. 
Hist från T. 2 till T. 3. — Under Aira casspitosa 
åter anföres först de från Morasi uppsats återupp- 
tagne synonyrnerne, med tillägg vid aGramen sege¬ 
tum, panicula arundinacea» af Bauh. theatr. 35, 
vidare upptages uti Spec. pl. ed. I och II såsom 
syn. Lin. Fl. Lapp. sp. 50, hvilket uti Fl. Suec. 
ed. I och II bestämmes till var. ^ och slutligen 
tillkomma uti Spec. pl. ed. II trenne ytterligare 
hänvisningar, nemligen: «Gramen pratense panicu- 
latum» (altissirnum enl. Tournef.), (docustis parvis 
splendentibus non aristatis. T.» (Tournef. Inst. T. I 
p. 524, med afseende på hvilket syn. torde få hän¬ 
visas till Genus Bromus härnedan). «Yaill. paris. 
26» och ccGramen agrorum, latiore arundinacea co- 
mosa panicula. Mor. hist. 3. s. 8. t. 5. f. I7.» 
Då jag icke haft tillfälle begagna J. Scheuch- 
zers klassiska arbete c(Historia Agrostographias. Ti- 
guri I7I9», har jag gått miste om deri kanske lern- 
nade förklaringar äfven i detta fall. Casp. Bauhini 
ej mindre epokgörande Pinax Theatri Botanici. 
Basile 80 1671 torde dock utgöra en af de grund¬ 
valar, hvarpå Scheuchzer byggde sitt verk. Just 
ur denna källa och med anledning af det i Spec. 
pl. ed. II p. 96 under Aira csespitosa hemtade sy- 
nonymet från Tourneforts Institutiones rei herbariaa 
