denna del vara indirect. Den sammanblandning af 
' dessa båda arter, hvilken insmög sig i Morasi af- 
handling och hvilken Linné ville rätta i Fl. Suec. 
ed. % men hvaruti han ej lyckades, då synonymet 
för sp. 63 från Bauh. Pin. anfördes äfven för sp. 
58, blef ej häfd, fastän namnet Agrostis spica venti 
alltid skall bära vittne om, att Linné vid tidpunk¬ 
ten för utarbetandet af Fl. Suec. ed. I och It. Oel. 
klart uppfattade «Gramen segetum panicula arun- 
dinacea» Bauh. Pin. p. 3 och «Agrorum venti spica» 
Lob. Icon., äfven i Bauhini Pin. anförd, såsom sam¬ 
ma art. När han sedan i Spec. pl. återkom till 
dessa slägten, förledde honom, vid valet antingen 
«Gramen segetum altissimum, panicula sparsa» skulle 
föras till Agrostis spica venti eller Aira casspitosa, 
Mora 0 i af handling att välja den förra; härtill bi¬ 
drog väl ock Lin. Fl. Lapp. sp. 50, jemfördt med 
anmärkningen aVariat panicula flavescente et spa- 
dicea» under Gramen segetum panicula arundina- 
cea» i Bauh. Pin. p. 3. — Nu är emedlertid be- 
visligt, att vippans färg varierar hos båda. Jfr 
Anderssons Gramineae p. 78 och 100. 
I Fl. Suec. ed. II vidtogs vid dessa former, 
som sagdt är, ingen annan förändring än att Fl. 
Lapp. sp. 50 ansågs ss. var. ^ till Aira caaspitosa 
likasom förut i Fl. Suec. ed. I. 
Spec. pl. ed. II liknar i allo Spec. pl. ed. I vid 
behandlingen af dessa båda, ty de tillaggda nya 
synonymerne från Tournefort, Vaillant och Morison 
lemna ingen upplysning. Tournefort synes i Inst. 
T. I p. 524 ej sjelf vara på det klara med denna 
forms förhållande till de i Casp. Bauh. Pin. be- 
skrifna, hvarom jag får tillfälle vidare yttra mig 
vid «Bromus major». Vaillant var väl antagligtvis 
en afskrifvare i detta fall af Tournef., kanske dock 
trognare än Morison af Lobelius. 
För att lätta öfversigten af min enkla åsigt, 
torde det tillåtas mig att, med uteslutande af de 
