42 
Festuca panicula secunda coarctata aristata, culmo 
(tetragono Fl. Suec.) quadrangulari nudiusculo, fo- 
liis setaceis. Lin. It. 0-goth. p. 15, Fl. Suec. ed. I 
sp. 95 och ed. II sp. 91. 
A.VGI181 Tournef.: Inst. T. I p. 514, T. III tab. 297 (ej 
267 såsom uppgifves i Lin. Gen. pl. ed. I n. 42, ed. 
II n. 75 och ed. VI n. 91) samt Lin. Phil. Bot. p. 
141 och 174; c(Malp. 138; Avenacea Scheuch. 4: 15— 
22 . 5: 1.; Dill. gen. 2.» enl. Lin. Gen. pl. ed. I och II. 
A. 96 pratensis. Lin. Ind. It. Oel. et Gotl., Pan Suec. p. 
240, Spec. pl. ed. I p. 80 och ed. II p. 119; «Suecis 
Enghafre» Lin. Fl. Suec. ed. I sp. 96, a^nghafre» 
Lin. Fl. Suec. ed. II sp. 104. 
A. spicis erectis. Lin. It. Oel. p. 60 och Fl. Suec. ed. I. 
A. spicis (ej spiculis) erectis, calice spicis breuiore. 
Lin. Fl. Lapp. sp. 31. 
Det vill synas, som Linné vid framställningen 
af synonymiken till detta slägtes arter med afsigt 
förbigick Tournef. Inst. T. I, ehuru han vid sjelfva 
slägtets uppställande åberopat just detta arbetes T. 
m. Endast i Fl. Lapp. under sp. 30 (eller A. fatua 
Spec. pl.) anföres ccTournef inst. 525» vid synon. 
((Gramen auenaceum utriculis lanugine flavescentibus», 
men äfvén detta ändras sedan i Fl. Suec. och Sp. pl. till 
«Gramen avenaceum, locustis lanugine flavescentibus. 
Scheuch. Hist. agr. 239». Då jag icke har mig be¬ 
kant, huruvida Scheuchzer i sin Historia Agrostogra- 
phise öfverallt uppgifver Tournef, der dennes Inst. är 
källan för hans diagnoser, torde jag böra omnämna, 
att synonymerna från Scheuch. vid alla de arter af 
slägtet Avena, vid hvilka denne författare i Lin. Fl. 
Suec. omförmäles, återfinnas i Tournef Inst. på ett 
undantag när, neml. det under A. elatior i Fl. Suec. 
ed. n sp. 102, hvilket ock torde ega sin första upp¬ 
rinnelse i Moris. Hist. 3. p. 214. s. 8. t. 7. fig. 37. 
Tournefort anför sjelf vid en del arter Raji Hi¬ 
storia plant. (Londini 1686—1704) och Synopsis stirp. 
Britann. eller Anglica ed. tertia, a Dillenio emendata 
