19 
løber ud, y el ogsaa for at stænge Døren for ”ubudne 
Gjæster” findes der, hos flere, Haardannelser nær 
Grunden af Støvtraadene og Kronen, og hos nogle er 
Støvtraadenes Grund opsvulmet vist med samme Maal 
(Rhododendron, Ledum, Cassiope hypnoides, Andromeda 
polifolia, Arctostaphylos, Phyllodoce). 
Farve findes hos alle Blomster, og de fleste ere 
derved endog iøjnefaldende. Lugt findes hos nogle: 
Ledum, Pyrola, Cassiope tetragona. 
De Horn, der Andes paa Støvknapperne hos 
alle. Slægter med klokkeformede og nikkende Blomster, 
undtagen Phyllodoce og Vaccinium Vitis idæa, kunne 
kun have til Formaal at gjøre ' Tjeneste ved Kryds¬ 
bestøvningen : Insektet skal støde mod dem og derved 
ryste Støvknapperne, saa at Pollen falder ud. At 
Knapperne eller Børsterne eller begge Slags Organer 
hos de samme Arter ere fint vortede, maa have samme 
Maal, nemlig at gjøre Modstanden mod Insektsnablen 
og derved Rystningen saa meget stærkere. En Under¬ 
søgelse i Finnmarken 1885 af Arctostophylos alpina 
førte mig til en Forstaaelse af, hvorfor der ikke findes 
Horn paa Knapperne af Phyllodoce. Jeg formoder, 
at ligesom Børster helt mangle dér, hvor Blomsten 
er saa aaben, at der ikke er Udsigt til, at de kunne 
gjøre nogen væsentlig Nytte (Ledum, Pyrola osv.), 
saaledes blive de ogsaa overflødige der, hvor Kronen 
indsnævr es saa stærkt i Svælget, at en Insektsnabel 
ikke kan undgaa at støde mod dem alligevel, og lige¬ 
som dette er Tilfældet med Arctostaphylos alpina, saa¬ 
ledes turde det ogsaa være Tilfældet med Phyllodoce. 
Det bliver altsaa blot de Blomster, hvis Kron-Indgang 
har en Middel-Vidde, som trænge til og ogsaa faa de 
stivt udstaaende Anther-Børster. At Vaccinium Vitis 
idæa afviger fra disse ved at mangle dem, bliver der¬ 
for en Mærkelighed, og den kan vel kun forklares, naar 
man antager, at Ruheden af dens Knapper samt Haa¬ 
rene paa dens Støvtraade erstatte dem. 
