t 
142 
Om heterostyli kan det nog ej blifva fråga då denna art,' lik¬ 
som P. stricta hos oss är proterandisk. Då Primula sibirica är en 
hafsstrandsväxt, lemnar detta fynd ytterligare stöd för antagandet 
af Norra ishafvets ursprungliga sammanhang med Bottniska viken. 
v 
2. Salix hastata X myrtilloides (Schrenk.). 
Denna for Europas flora nya Salixhybrid hade sistlidne sommar 
af D:r C. A. HÅKANSSON anträffats jemte sina föräldrar vid Ylikylä, 
Rovaniemi i Kemi (Finland) i tydliga och synnerligen vackra exem¬ 
plar. Genom de på undre sidan blekt blågröna något nätådriga 
mot basen spetsade 3 — 5 c.m. långa bladen, finludna hängeskaft, 
rent gröna kapslar och tydligt stift erinrar denna hybrid om S , 
hastata, då deremot de helbräddade nästan elliptiska mot spetsen 
rubbiga bladen med n. omärkliga stipler och de cylindriska kaps- 
arne röja karakterer från S. myrtilloides , med hvilken den äfven 
öfverensstämmer i anseende till sitt växsätt. 
Med S. hastata var inundata Schrenk. (Siber. Reise d. d. 
Tundr. d. Samojeden pag. 522), hvilken af Andersson i hans Mo- 
nogr. Salicum p. 179 under namnet S. Schrenkiana uppställes så¬ 
som hybrid mellan ofvannämda arter, öfverensstämmer den ej full¬ 
komligt, ty denna har småsågade blad och (enligt beskrifningen 
men ej enligt figuren) mycket långt skaftade kapslar. Motsvarande 
olikheter förekomma emellertid ofta hos hybrider mellan andra ar¬ 
ter och visa att hybriderna mellan tvenne bestämda Salix- arter ej 
alltid bilda en bestämd form, utan kunna vara hvarandra olika just 
i de afseenden i hvilka föräldrarne förete olikheter. 
Den 30 Mars 1886. 
Kand. Alb. Nilsson lämnade en framställning af 
Assimilationssystemet hos stammen. 
Assimilationssystemets utbildning hos samma art är ej alltid 
konstant. I afseende på de assimilerande cellernas form må följande 
variationer anföras: 
1. Olika delar af samma internodium kunna vara olika ut¬ 
bildade. 
2. Motsvarande delar af olika internodier hos samma individ 
kunna vara olika. 
3. Motsvarande delar af motsvarande internodier hos olika 
individ kunna vara olika utbildade. 
