12 
ga clcn högsfa vegetativa yppighet och ihångfald, hvaraf del 
tropiska Amerikas urskogar, med stam vid stam ända till kro- 
✓ 
nan klädd af de herrligaste Loranlher, Orchidéer och Liljeväx¬ 
ter, i utbyte mot våra laf- och moss-beväxta, lemna den yppi- v 
gaste bild. Men uphäfves jemnviglen dem imellan, så förtvi¬ 
nar åler vegetationen; i Sahara, den stora öknen, se vi hvad 
värmen, under vår kulna höslhirnmel hvad fuktighelep ensamt 
förmå. Afven denna sommars utomordentliga nederbörd, visst 
icke jemförlig med tropikernas^ men vunnen på värmens bekost¬ 
nad, måste menligt inverka på den vegetativa produktionsförmå¬ 
gan; om än skott och blad nu syn'as ovanligt frodiga, så är 
denna yppighet menlig för deras egentliga utbildning. 
* 
Luftens fuktighet och den deraf beroende nederbörden in¬ 
verka företrädesvis på växternas vegetativa system, d. v. s. slam 
och bladbildning. Deraf luxuriera dessa företrädesvis regnfulla 
år, deraf denna öfvervägande rolskollsbildning i kustländer, der¬ 
af denna yppiga grönska i fjälldalar och under Englands kulna 
bimpel. Men om än denna ökade nederbörd, lik ett rus, synes 
stegfa den vegetativa kraften, verkar den för det följande mera 
skadligt för alla växlalsler, som äro barn af en klarare och 
torrare himmel. De nya skotten framdrifvas till en längd och 
saftighet, som hindrar dem hinna tillräcklig stadga före vinter- 
' *> 
köldens inträde, af hvilken de derföre vanligen dödas eller sön¬ 
dersprängas. Detta blir - så myckel skadligare, som regnfulla 
somrar och höstar vanligen efterfölja kalla, snöfattiga vintrar, 
då, som bekant, snöbetäckningen skyddar de ömtåligare växter¬ 
na för kölden. Derjemte framdrifvas af den fuktiga väderle¬ 
ken en mängd vatlenskott, som afleda näringen från de ädlare 
delarna. Härtill kommer, alt på träden och de mångåriga växterna 
nästan endast blad- och blott få frukt-knoppar utbildas. Så är 
bekant, att Boken hos oss endast gifver ållon efter mycket var¬ 
ma somrar. Till och med på växternas qvaliteler verkar den 
fuktiga väderleken menligt, emedan den rika vattenhalten gör 
dem mera saft- och kraft-lösa (liksom foder från sidlända ängar 
alltid är krafllösare än på torra), synnerligen för medicinska 
