14 
Het synes egentligen vara Mälar-dalen, som varit medel¬ 
punkten för detta års öfverflödiga nederbörd. Så väl i våra 
sydligaste som norra provinser, äfven vesterleds, har man min- 
dre lidit deraf. Denna nederbörds olika fördelning, som icke 
är något ovanligt eller tillfälligt, ulan beroende af allmänna 
meteorologiska lagar, är grunden til! den olika vegetativa pro- 
» 
duklionsförmåga vi finna, uti östra och vestra Sverge, imellan 
» 7 N v 
Skåne och Upland. Del är mindre hela årets medeltemperatur, 
än sommarmånadernas, som bestämmer denna, och den sednare 
är nästan lika för Upsala och Lund. Der före trifvas ock nästan 
samma örter under fri himmel i Skåne och Upland; men på 
träd och buskar märker man en högst betydlig skilnad, emedan 
dessa x mera lida af vinterkölden, som i Upsala är . belydligen 
högre. Men Skåne har ock blidare vintrar än Berlin, och norra 
Tyskland har knappt någon ort nordligare än Wien, der man 
ej tillfälligtvis observerat högre köldgrad än i Lund. Upsala 
åler har en vinterköld något lägre än Nordkap; Nordkaps vin¬ 
ter är dubbelt blidare än Petersburgs; huru mycket herrligare 
är likväl ej Petersburgs och Upsalas vegetation för den högre 
sommarvärman? Orternas utbredning och acclimalisering sker 
företrädesvis efter orternas isotherer (lika sommarvarma), ty 
frön skadas icke af köld, trädens åter företrädesvis efter isochi- 
merna (lika vinterköld). Endast folkslagen synas utbreda sig 
efter isolhermerna (medeltemperaturen); manjemföre Arabernas 
vandringar, våra stamfaders (hvilken efter traditionen samman¬ 
faller med den östligt till Svarta hafvels norra kust sjunkande 
isolhermen för södra Sverge!), och alla Lill Amerika utvandrande 
kolonister bosätta sig väl der sydligare, men af dunkel instinkt 
under sin hembygds isotherm. 
Grunden för nederbördens olika fördelning inom Sverge 
synes mig- böra sökas i de trenne olika hafsbassiner, 'af hvilka 
Sverge omgifves: Kattegat, Östersjön och Bottniska viken. Jag 
bar annorstädes utförligare sökt framställa huru låglandet der¬ 
efter fördelas i tvenne större vexlgeografiska regioner, huru 
Wetlern antyder granslinien mellan Östersjöns och Vesterhaf- 
vels regngebit. De olika årgångar herrskande vindar bestämma 
