75 
nederbörden; del är inom bvarje af dessa regioner hafsvinden, 
som vanligen medför nederbörd och fuklig luft, således i öslra 
Sverge öslliga, i veslra Sverge, likasom öfvcr hela Danmark, 
sydveslliga vindar. Skåne ligger äfven under del sydvcslliga 
regngebilel; uslanvinden är der så sällsynt, alt den -i medel¬ 
tal blåser Llotl 9 dagar om året, då de véstliga blåsa 180 da¬ 
gar. Nu ligger Mälardalen på gränsen mellan Östersjöns ocb 
Bottenhafvcts regngebil; della ,år synes bådas förråd öfver den¬ 
samma bliTyit utgjutet, hvarföre vi, mera än andra, innevarande 
år blifvil vattnade. 7 
__ 7 
I • f 
Hvad som tillika gör, att den ökade nederbörden och de 
v \ 
deraf följande öfversvämningar verka mera förstörande i Svea¬ 
land än Göta rike, äfvensom detsamma eger det mest afgöran- 
de inflytande på deras vegetativa produktionsförmåga, är båda 
dessa landets hufvuddclars olika bildning. Göta rike liknar en 
omhvälfd skål* Småländska höglandet är dess botten, derifrån 
utgå strömmar strål vis i alla riktningar. , All fetma och frodig- 
€ 
hel afsköljes och nedflyler från höglandet och afsälter sig på 
periferien. Endast der träffa vi yngre bildningar och upslam- 
• • ** 
madt, bördigt land, såsom Skåne, Blekinge (Oland), Ostgöta 
och Vestgöla slättland. Men liksom Göta rike sänker sig i 
periferien, höjer sig Svea rike emot densamma, och alt skogs- 
åsarne, som åtskilja båda, tillhöra Svea och ej Göta rikes bild¬ 
ning, bevittnas såväl af deras oryklognosliska bildning, som af 
* 
deras vegetation, t. ex. saknaden af Scirpus cæspii osus m. fl., 
som tillhöra alla skogsmossor i Göta rike. Svea rike liknar 
således en konkav skål, Mälardalen är dess botten ocb från de 
uphöjda kanterna ncdslrömmar dil all fuktigheten, hvarföre'har 
finnas i midlen öfvergångsbildoingar och del bördigaste upslam- 
made landet. Häraf lider Mälardalen mer af ölvcrsvämningar 
än någon annan del af riket. 
t 
Genom dessa öfversvämningar underhålles visserligen lan¬ 
dets fruktbarhet, om än de för året verka förstörande. Vi haf- 
va i det föregående redan anfört exempel på den inverkan ett 
föregående års väderlek har på del efterföljande, flera voro alt 
