108 
då den omgifvande jorden varit lös och luckor. Här är nödvän¬ 
digt erinra om den af Link framslälda vigtiga skillnaden mel¬ 
lan ^carere” och v doficero”; nit C. strida , caespitosa . m. fl. 
stolonibus carent, men att de hos en del andr.a sæpe deficiunt. 
Alt hvarje stoloniferl gräs kan under egna forhallander derjemte 
blifva caespilosum, utan alt sådant gör några öfvergångar, .kän¬ 
ner hvarje praktisk Botanist lika väl, som all en del caespitosa 
aldrig kunna skjuta sloloner. Om det synnerligen „märkvärdiga 
förhållandet ,med C. lurfosa se nedanför. C. acula , C. cryp¬ 
ta ca rp a m. fl. förekomma caespitosa, men äro ändock egentligen 
stoloniferæ (jemf. den sednares figur i Fl. Dan. fasc. XL). När 
strån packa sig tillsammans, tvingas alla de inre rotskotten vexa 
upåt, hvarigenom lufvighelen ökas; hufvudsaken blir således 
observera, om de i periferien, då utrymme lemnas,- stolonisera. 
Alt slidorna slitne uplösas i fibriller är en karakter, som 
tillkommer en mängd slarrarter vuxna på våta ställen. På dem 
som vexa på torr grund finnas icke fibriller, och hos de typiskt 
fibrillösa har jag funnit delta väsendlligen bero af vextslället. Af 
' hithörande arter är fibrillositelen märkbarast och konstant hos 
C. stricta som alltid vexer på mycket våta lokaler, men redan 
hos C. cæspitosa finnes en form i käir lika fibrillös (ehuru G- 
brillnätet finare) som på C. strida, och på en annan vexande 
på torr åkerjord är det alldeles omärkbart. Hos C. turfosa 
lossnar vanligen endast en fibrill i hvar slida, men blir den myc¬ 
ket lufvig, som på våtare ställen, blir den ock tydligen fibrillös; på 
torra deremot försvinner den så att man endast af bladens köl 
skiljer ytterligheterna från smalbladig C. vulgaris. 
Bland de yppersta karakter erbjuda de före blomningen 
'lutande strån hos C. aculæ närmaste förvandla; de i början 
slrict-uprätta hos C. caespitosa och förvandla; men tillfälliga 
afvikelser gifvas dock, och den på myckel torra ställen vexan¬ 
de äldre flaccida C. caespitosa har strån väl korta, men så. 
tjocka och styfva som C. strida. Ilärvid är dock alt observera 
att på dylik lokal förekommer aldrig C. strida , och alt C. 
cæspitosa på C. s/riciæ stationer blir ytterst långsträckt, slak, 
nedböjd. Genom alt så förfölja hvarje art under sina motsat - 
