blomfästet, men bolkfjällen Uro något bredare och blomfäslels 
yta tydligare rutig an hos densamma. Blommorna, hvilka, 
såsom ofvan uppgifvits, äro fyratandade, hafva mycket kor¬ 
tare och mera vidgad kronpip än hos den vanliga Ghamo- 
millan. Vid blomningstiden eger M. discoidea en tydlig, 
något tandad kant, uppkommen af blomfodrets ofvan frukt¬ 
ämnet nående, fria bräm, hvilken äfven på den mogna 
skalfrukten ‘ vanligen är märkbar, hvit och något vinklig. 
Skalfrukterna äro mycket lika hvarandra hos de båda of— 
vannämnda arterna, d. v. s. aflånga, något krökta och 
försedda med 7 långsgående ribbor, men sidoribborna Uro 
starkare utvecklade hos M. disc., så att frukterna synas 
nästan tvåäggade. Blomkronorna äro gula. Växten ettårig. 
" Enligt Ledebours Flora Rossica är den ifrågavarande 
växten funnen vid Ochotzk i sydöstra Siberien, på Kamt— 
scbalka, samt på öarne Unalaschka (en af Aleutiska öarne) 
och Sitcha (belägen nära nordliga delen af Norra Ame¬ 
rikas vestra kust). Vidare är den funnen i norra delen 
af Californien, samt' vid S:l Louis i Missouri och. vid 
Philadelphia. Pä dessa båda sednare ställen tros den vara 
inkommen på sednare tider. . Under sommaren 1831 ut¬ 
delades' den redan från Upsala, ehuru under orätt namn. 
Då d en odlas derslädes i botaniska trädgården, kan man 
väl förmoda, att den utkommit derifrån med frön, och 
sedan, såsom en nordlig växt, sjelfsålt sig och troligen 
qvarstadnar för alltid i denna trakl, som synes för den¬ 
samma passande. Under sista sommaren är den funnen 
af A. Braun på gator i byn Schöneberg vid Berlin, icke 
långt från botaniska trädgården, från hvilken den troligtvis 
utflyttat. Den växte i stor mängd bland andra ruderat- 
växter. Om den icke på sednare tider flyktat från bota¬ 
niska trädgården i Upsala till de ställen der den nyligen 
blifvit funnen, så är det oförklarligt, huru den kunnat 
undgå de många och skickliga botanister, som årligen 
vistas i universitetsstaden och göra utvandringar i dess 
grannskap. 
Vilia platyphylla Scap, 
Arsshotten och bladskaften håriga; bladen bredt och 
snedt hjertlika^ nästan cirkelrunda, kortspetsade, spetsadt 
sågade, på undre sidan gröna, oftast pä båda sidor små- 
