100 
liitteratup-öfvepsigft. 
1. Svensk och J¥*ors]k ÆJæc'ursions» M^iora^ 
IP haner o g amet* och Ormlbunkars af C. «f. Hart- 
man. Andra Upplagan med rättelser och tillägg af Carl 
Hartmau, Philos. Mag., Lärare i Nataralhistorien vid Gefle 
Gymnasium. Stockholm, Zacharias Hæggstrom, 1853, pp. XVI. 
tOh 12:o. 1 R:dr 8 sk. B:co, 
Ingen svensk botanisk författare torde egt lyckan, att 
se sina arbeten så allmänt begagnade, som framlidne D:r 
Harlman. Af den egentliga floran hafva redan fem stora 
upplagor funnit afsältning, och detta så hastigt, alt det 
alltid före hvarje ny upplagas utgifvande funnits en tid, 
då den föregående icke kunnat köpas i bokhandeln. Den 
femte, uti December 1849 utkomna, lärer äfven vara utsåld, 
så alt en allmän längtan efter den sjette redan råder. Då 
dessutom den första ganska stora upplagan af Excursions- 
floran (tryckt 1846) under samma tid funnit afsättning, 
så kan man med skäl säga, att Hartmans floror äro myc¬ 
ket begagnade i Sverige, samt på samma gång, alt vårt 
botaniska publikum ingalunda är litet. 
Den nya upplagan af Excursionsfloran, som härmed 
anmäles, är mycket lik den första. Såsom orsak dertill 
uppgifver utgifvaren uti förordet, det han hyser den öf— 
vertygelsen, att )^bearbetaren af en annans verk icke är 
berättigad, att deruti införa sådana förändringar, som 
strida emot den ursprungliga Författarens åsigter», och 
alt han ansett sig )wara ännu mera förpligtad, såsom son 
af Författaren, att i en bok, som bär hans namn, und¬ 
vika allt, som han sjelf icke gillade eller äfven vid när¬ 
varande tid sannolikt icke skulle hafva gillat.» Dock må 
man icke tro, alt andra upplagan blott är ett aftryck af 
den första. Långt derifrån. Alla tillägg och rättelser, 
som genom de sednaste årens upptäckter blifvit nödvän¬ 
diga, äro gjorda och delta på ett sätt, som säkerligen på 
det noggrannaste liknar den allmänt saknade Författarens 
eget, mycket väl kända. — Någon närmare redogörelse 
för bokens beskaffenhet torde med skäl kunna anses öf- 
verflödig, då dess föregångare är allmänt känd och den 
