5 
kan väl aldrig säga, all cn vext. för brislandc karaklercr ej/öV- 
Ijenqr anses för art, ty de räkna inga meriter ^ men för alt 
vara en positiv arl måste den i båda dessa hänseenden vara be- 
pröfvad. Subjektiva arter äro de, som väl visa sig beslämdt 
skilde i naturen f. e. Potenlilla opaca Rosa dumetorum ^coU 
lina m. fl., men .sakna för närvarande absoluta karakterer, e- 
huru dessa en dag sannolikt komma alt finnas. Men på ensamt 
karaktererne ligger ingen vigt, ty 'nullum datur in rerum na¬ 
tura signum ubique constans'^'*; det är ej på summan af de en- 
skilda exemplaren, utan på ideel upfaltning af arlen som diag- 
r 
nosen baserar sig; afvikelser derifrån utgöra icke öfvergångar. 
Har man i naturen upfatlat samslaglingarnes historia, kan man 
i 
visserligen äfven bestämma arter efter torkade exemplar; men 
•• 
knappast i molsalt fall. Ofver mera föränderliga slägten kan man 
likväl sällan något afgöra, så vida man icke i större botaniska 
trädgårdar haft tillfälle under hela deras utveckling studera dem, 
der sådaue endast rikligt kunna komparativt upfallas, hvarlill 
jag egt tillfälle med de fleste omlviflade arter t. G\,Thalictra^ 
Epilobia^ Arenariæ y Matricarice m. fl. Bland sådana närbc- 
släglade arter leder den biologiska och rent fytografiska upfatt- 
ningen till rakt motsatta resultater. Efter den förra blir Scir¬ 
pus uniglumis egen art. Scirpus glaucus åter endast varietet; 
emedan den förra f. e. på Bolmens slrand vexer i 1000:de tal 
på alldeles samma lokal med Sc, palustris utan alla medelfor¬ 
mer men med olika ulbildningsbana; då S. glaucus åler aldrig fin¬ 
nes pä samma station med S.lacustris^ och efter lokaliteten har 
flera medel former. Så blir efter den förra Juncus atratus 
säker arl, men den s. k. J. (non Don) en högst obetyd¬ 
lig form, ehuru fytografiska karaktererne för de sednare syna 5 
utmärktare. — All den biologiska nalurbelraklelsen i morfologi 
och samtliga vetenskapens delar gör sig allt mer och mer gäl- 
t 
lande, är fÖr oss ett glädjande tidens tecken, ty endast derige- 
nom blir naluralhislorien vetenskap och kan med sig försona 
den högre bildningens vårdare, som i den rent formela behand¬ 
lingen blott sett ett empiriskt namn-register och icke begrepp 
och tanke. 
s 
