21 
ler, Kelchspirale, Dichasium", m. m. genomgår Förf. särskildt 
förhåilandcrna med hänseende lill inflorescenscn hos de särskilda 
familjerna, hvarjemle 2 plancher äro bifogade för alt bildlikt 
förtydliga dessa symelriska förhållandcr. — Några rältelser äro 
meddelade sid. 408—409. 
15. Beobachlungen tiher den Vrsjnnnig nnd Zieeck der 
Siipe/n, von E. Regel (sid. 193—231). Efler en kort fram- 
' slällning af hufvudsakligen D^candolles och Bischoffs 
åsigler rörande sliplerna, upsläller Föif. några allmänna satser 
såsom resultat af sina undersökningar. Bland dem vill Ref. här 
anföra följande: Alla bladartade organer bos fanerogama vaxter 
sönderfalla i tvenne från hvarandra skiljda bildningar, stipel- 
och blad-bildningar; axelspelsen, som i form af en vårta höjer 
sig ur knoppkärnan, öfvervexes från basen af den stipulära bild¬ 
ningen såsom af ett i den enklaste formen alltid enkelt slipel- 
hylle, som dock ej totalt läcker axelspelsen, ulan lemnar an¬ 
tingen en öppning i loppen eller på sidan; de mera utbildade 
slipelformerna upslå, då slipelbyllet bar 2,-4 eller (sällan) flera 
långsål gående öppningar, bvarigenom lika många stipelblad up- 
korama. Sliplerna få sina nerver direkte från sljelken. Slip- 
lerna Ijena alltid all beläcka axelspelsen, som under deras skydd 
forlvcxer. Finnas derjemle äfven verkliga blad, så bevara slip- 
• • • 
lerna äfven dem under deras utveckling. Ofveralll hos vexten, 
der delar bildas hvilka äro alt anse liksom nya individer på 
vexten, eller upkommit genom ombildning af en sådan, upslår 
först del nya individets axelspels, som närmast är kringvext af 
ett eller flera, slipclhyllen. Såsom allmän regel kan man der- 
före nästan upslälla följande; alla i vexlvcrlden till betäckning 
eller hylle använda organer böra ej lill blad- ulan till slipel- 
bildningen (bit höra "die Hullen der Knospen, die Eybiille, die 
Colyledonen und die Fruchlbiille*)* Sliplerna föregå bladbildnin¬ 
gen; «ty bos de ny utvecklade individerna framträder slipelbild- 
ningen före bladbildningen, — Med hänseende lill bladens och 
stiplernas ömsesidiga slällning visar sig en Ivåfaldig olikhet, i 
det slipelkrclsen antingen har sin plats högre eller lägre än 
bladet: d. v. s. de äro fäslade antingen innanför eller ulanföre 
X 
