52 
% 
4 ^ 
den högsl inlressanl vegetation; hvartill kommer att man ej blott ar 
i saknad af en flcHi’a ofver hela det i vexlgeografiskt afseende så 
märkvärdiga Norge, ulan äfven har stor brist på lokalfloror ofver de 
särskilda trakterna, ehuru mycket under de sednare tiotalen känne¬ 
domen om vegetationen i detta rikes olika delar än blifvit ökad. 
I förordet antyder Förf. att artantalet ej så mycket be- 
stäfvimes af en trakts sydligare läge eller dess ringafe höjd öf- 
ver hafvet, som fastmera af sjelfva grundens geologiska beskaf¬ 
fenhet, så att på granitartad grund röjer sig mindre mångfald 
och frodighet bland vexterna, än på kalk och skiffer, till stöd ' 
hvarföre-åtskilliga exempel anföras; sålunda har Kristiansands 
stift, hvilande på granit, ehuru utgörande den sydligaste och'lå¬ 
gaste delen af riket äfvensom den der ett mildt klimat herskar, 
dock en ytterst fattig flora; hvaremot kalk- och skiffer-trakter 
idet inre af landet 2—3000 fot pfver hafvet, äfvensom i Nord¬ 
landen och Finmarken hafva en mycket rikare och mångfaldiga- 
re. Kring Fleckefjord, beläget utmed hafvet i landets sydligaste 
del, naen med granit, finnas knapt flera än 310 arter vaskulära 
vexter, hvaremot vid Hugelien vid foten af Söndfjeld strax ned¬ 
om granens gräns på en inskränkt krets förekomma på skiffern 
omkring 400 arter; enahanda är förhållandet i Driydalen på 
Dovrefjeld. Kring Tromsö nära T0®n. samlade Förf. under 14 
dagar 403 arter, och nästan samma antal på lika tid kring det 
ännu nordligare Alten. Men det är i synnerhet Kristiania-trak- 
ten, som,lemnar bevis på det inflytande, som den underlig¬ 
gande grunden utöfvar på vegetationen och dess mångfald och 
hvarigenom dess flora blir af sådant intresse. — Förf. anförer 
de vexter som ej annorstädes i Norge än här äro anmärkta; de 
äro: Vicia pisiformis^ Sedum hyhridum^ Anihemis Unctoria, 
Carduus Acanlhoides, Veronica spicator, Eollola nigra, Che- 
tiopod, rubrum, Orchis Traunsieineri, Liparis Löseli, Carex 
heleonasles, riparia, Caiamagrost is aculiflora DC?, C, Halleri, 
Som alla fjä'll här saknas (högsta bergtopparna nå ej 2000’), så 
saknar naan här egentliga fjellvexter, ehuru dock en och annan 
subalpinsk sträcker sig ända hit, hvilka upräknas. Derefter näm¬ 
nas sydliga vexter, hvilka Förf. anser här hafva nått sim nord- 
I 
