vel ramis superioribus approximatis i subumbellata. 
Rami et pedicelli floccis tomentelli — .ulauco-cani, ,u'lan- 
dulis oracilibus sat brevibus subcerinis sparsis v. sub 
involucro densiusculis obsiti. Involucra d= obscure vire¬ 
scentia paullulum variegata vulgo 5,:. —6 mm. lata et 
12 —12,5 mm. longa, basi lloccosa squamoso-gibberosa 
in pedicellum angu.stata. Squanuc crassiuscuhe angustæ 
sublineares obtusiusculæ — subacutæ, glandulis gracilibus 
sat brevibus subcerinis fuligineo-punctatis densio obtectæ, 
in dorso fere elloccosæ, in marginibus floccis .sat densis 
lineam albidam angu.stam ± conspicuam formantibus 
marginulatæ, superiores apice dense coinosæ intei'dum 
obscure purpurascentes. Calathiiuu luteum c:a 35 mm. 
latum. Stylus luteus. 
Denna form har ett ganska karaktäristiskt utseende 
till följd af bladens jämförelsevis korta, ofta mängtandade 
skaft samt .stora och läng.sträckta m. e. m. trubbade och 
trubbigt sägtandade .skifva. Särskildt är själkbladet stort 
(t. ex. ej sällan omkring 3 cm. bredt och <S cm. längt). 
De smalbasiga holkarna äro brokiga af grätt och grönt 
genom fjällens egen gröna grundfärg och en tydlig ludd¬ 
rand, som upptill öfvergär i en yfvig koma. Dessutom 
beklädas holkarna af ganska tättsittande smä och rätt 
spen.sliga, gulaktiga glandler. Holkfjällen äro smala, men 
tjocka, de yttre nägot löst sittande och öfvergäende i 
motsvarande smä braktéer pä holkskaften. Känneteck¬ 
nande är vidare gult stift. 
Hvad släktskapsförhällandena beträffar, kan formen 
sammanställas med //. lorffccps DaJi/st., men i fräga om 
holkens byggnad snarare med H. peuduUJovuic Dahlsl. 
eller pcrsiuiilc Dahlst. Frän alla är den skild genom 
bladens trubbiga .spets och täta tandning samt indumentet 
pä hol k aim a. 
lorsakers socken; stenig lund nära Hofors bruk. 
.Mättl. talr. 
H. prætenerum Almqii. — 
Torsäker : Sälgsjönäs, 
