‘27 
Om artbildning ur bastarder. 
Af T. Hedlund. 
Hei linnes bland de högre öch med könsfortplantning 
utrustade växterna en formbildande faktor, som mer än 
någon annan kan försvåra en biologisk-systematisk artut¬ 
redning. Denna är bastardbildningen. Inom många slägten 
eller artgrupper af våra kulturväxter har som bekant huf- 
vudsakligen genom denna ett kaos af växtformer tillkom¬ 
mit, ledande sitt ursprung från arter, som, ehuru närsläg- 
tade, kanske aldrig i naturen haft tillfälle till korsning på 
grund af en olika utbredning eller förekomst på olikartade 
lokaler. Men äfven i naturen förekomma produkter af kors¬ 
ning rätt allmänt inom en del växtslägten. 
I fråga om de vilda växterna torde gälla som regel, 
att bastarden med afseende på hvarje synlig skilnad mellan 
de förmodade föräldrarne antingen intar en mellanställning 
eller mer eller mindre liknar den ene eller den andre af 
dem, men icke går utanför de hos föräldrarne angifna grän¬ 
serna för hvarje särskild egenskap b. Men om en växtform 
') Ofta kan dock en växtform m 3 ^cket lättvindigt bli förkla¬ 
rad for bastard mellan ett par arter, ehuru han i afseende pä flere 
egenskaper afviker från båda utan att intaga mellanställning. Jag 
kan anföra ett tj^piskt exempel. Vid Stolpmlinde i Pommern an¬ 
träffades bland de där planterade Sorbns scatidtca och S. aria en 
buske af en Sorbns, som tolkades som hj^brid mellan de nämnda 
arterna och beskrefs under namn af 5. Comveiitsn Græbner, Zuv 
Fl. Pomm.; Schriften d. naturf. Ges. Danzig N. F. IX: 1, s. 368- 
På taflan N’’!!! återgifves genom en mycket god figur utseendet 
af orginalet till denna Sorbns. Hvad som vid första åsynen af 
denna figur slår en, är dess påfallande likhet med den till bladform 
och nervatur m 3 ^cket karaktäristiska S. flabellifolia, som är hemma 
i Orienten, men finnes här och hvar i planteringarne i Europa just 
i den form, som är lik den afbildade. Redan nervernas fåtal, om¬ 
kring 6 par hos de större bladen, talar emot tolkningen af den 
anträffade Sor/^/ns-formen såsom bastard mellan ofvannämnda arter. 
S. scandica har 8—9 och de odlade formernti af S. aria hafva 
ännu flere nervpar hos motsvarande blad. Andra af samme auktor 
senare som 5. Couwetitzii betecknade former med talrikare nerver 
höra icke hit. Ehuru jag i Monographie d. Gatt. Sorbus. Kongl. 
Sv. Vet. Akad. Handl. Bd. 35, N:o l, s. 71 upptagit S. Conwentsii 
bland S 3 'non 3 unen till .S. flabellifolia, går den fortfarande under 
Hot. Not. 1907. 
