4 
'J8 
i nämnda hänseendt* intar den tör en bastard utmärkande 
ställnino'en till ett par arter, sä är därmed icke aifvet. att 
hans föräldrar också tillhöra dessa, äfvxn om det till och 
med skulle lyckas att med konst mellan dem framställa en 
bastard af samma eller mycket lika utseende. Det skulle 
nämliccen kunna hända, att såväl hans föräldrar som hans 
afkomlingar äro af samma lifstyp som han själf, och att 
han sålunda i naturen kan förekomma i en trakt, där den 
ena eller båda af de förmodade stamarterna saknas. Han 
kan med andra ord under sin föröknino- och utbredning' 
förhålla si«: som en art. Det kan hnnas större eller mindre 
sannolikhet för, att en sådan mellanart härstammar från en 
bastard, men en sådan sannolikhet kan ej förhindra for¬ 
mens likställande med en art. 
Flere omständigheter tala emot att gifva arter, som 
sannolikt härstamma från bastarder, d. v. s. h 3 "bridogena 
arter en undantagsställning genom att i systemet uppföra 
dem som bastarder af deras förmodade stamarter, såsom 
ännu är brukligt af en och annan författare. Förfarings¬ 
sättet kan nämligen aldrig konsekvent genomföras; t}" har 
en hybridogen artbildning egt rum i relativt sen tid, så 
har den otvifvelaktigt förekommit äfven längre tillbaka i 
c? 
tiden. Hybridogen a arter kunna därföre möjligen hnnas. 
hvilkas ena eller andra stamart utdött. Det är ock tänk¬ 
bart. att arter förekomma, som leda sitt ursprung från hy- 
bridogena mellanarter, likaväl som de antagas göra det 
från andra arter. Om det sålunda kunnat fastställas, att 
en växtform uppträder som en art. i det den förökar sig 
genom frö under bibehållande af sina egenskaper, så böl¬ 
den också betecknas som en art, äfven om den intar en 
ba.stards mellan.ställning mellan ett par arter. Det blir en 
sak för sig att ådagalägga den sannolika härkomsten. 
den gamki tolkningen i Aseherson und (iræbner, .Synopsi.s \’I: 2 
1906), s. 98. — På en gynnsam lokal i en trädgård eller plan¬ 
tering sätter nog S. Jlabellifolin frukt, men jag har aldrig lyckats 
få upp plantor ur dess frön. Dess närmaste slägtinge 8'. gycecn 
kan däremot sätta rikligt med grobara frön äfven i .Sverige. 
