M) 
1877), Dyaba (Rose n 1889), Moitha (IVl a 1 i n v a u d 1898), Sem- 
pevvivinti och Euphrasia (Wettstein 1900) m. 11. Sarskildt 
bar Kerners undersökningar på detta område bidragit till 
att skingra tvillen på tillvaron af hybridogena arter b- 
Bland de arter, som enligt Kerner äro hybridogena, mär¬ 
kas: PotcHtilla collina Wil. från P. argentea L, + P^ verna 
L. coll. och Niiphar intermedinni Led. från N. Intenni (L.) 
-f- N. puniiluni (Timni.). 
Som exempel på kulturväxter, som sannolikt äro hy- 
bridogena, vill jag blott omnämna de nu allmänt odlade 
hvetesorter (Squarehead m. 11.), som intaga mellanställningar 
mellan Triticmn vulgäre L. och Tr. compactnni Host. De 
leda åtminstone till en del sitt ursprung från enstaka plan¬ 
tor, som vid olika tillfällen under 1800-talet anträffades i 
hveteåkrar i England och Skottland samt togos till förök¬ 
ning. Det är vida sannolikare, att dessa enstaka plantor 
på grund af sin mellan.ställning mellan ofvannämnda arter, 
voro tillkomna genom korsning och icke genom mutation. 
Vigtigaste beviset för tillvaron af hybridogena arter 
lemnar deras experimentella framställande. Om ba.starden 
är .steril vid pollination med eget frömjöl, sä utgöra hans 
afkomlingar, som tillkommit genom konsning med någon 
af hans föräldrar eller en tredje art. i regel en brokig 
blandning af typer, som ega .stamarternas egen.sk aper på 
olika sätt framträdande. 
I fråga om fertila ba.starder säger H. de Vries: »Die 
allgemeine Regel für das Verhalten der einfachen Ba.starde 
i.st, da.s.s sie bei Selbstbefruchtung in den nachfolgenden 
(Generationen unbeständig .sind.»‘b Härifrån gifvas dock 
många undantag. Redan äro många bastarder kända, som 
efter befruktning genom eget pollen ge upphof till ensartad 
afkomma, i det att alla afkomlingar tillhöra en och samma 
lifstyp. 
Kerner von :M ari la un, Können au.s Bastarden Arten 
werden? Oesterr. bot. Zeitschr. XXI: 2 (1871), s. 1 —10; och Das 
Pflanzenleben. 1891. Bd. II, s. 547—582. 
“) H. de Vries, Die Mutationstheorie. Il (1902i, s. 74. 
