61 
icke de botaniska namnen blit'va, hvad de böra vara, näm¬ 
lichen ett medel att på enkelt sätt kunna tydligt angifva den 
växt. man åsyftar. Om man så dessutom med afseende på 
artutredningen, där så befinnes lämpligt, tillgriper fingerad 
variation såsom i fråga om bärens färg (röda — purpur¬ 
svarta), bladens form och hårighet m. m., kan det blifva 
möjligt att få fram, hvilka resultat man än önskar. 
Svenska botaniska föreningen. 
Så lyder namnet på den nya förening, som den 16 
febr. 1907 bildades i Stockholm. Föreningens ändamål skall 
i första hand vara att möjliggöra utgifvandet af en »Svensk 
Botanisk Tidskrift», i hvilken såväl större afhandlingar, som 
smärre botaniska meddelanden och notiser kunde publiceras. 
Oessutom skulle en d^dik tidskrift lämpligen kunna blifva 
ett organ för Sveriges förut befintliga botaniska föreningar, 
hvilka därigenom bereddes tillfälle till ett närmare samar¬ 
bete» -. »Föreningens ändamål vore äfven att anordna 
årligen återkommande allmänna sammanträden i Stockholm 
eller annonstädes, eventuellt i förening med gemensamma 
exkursioner i olika delar af landet». 
På sammanträdet beslöts, att det t. v. skulle stå en 
hvar fritt att ingå i föreningen, intill dess att styrelsens vid 
ett kommande sammanträde framlagda stadgar antagits. 
Årsafgiften bestämdes till 10 kr. Till sekreterare och redak¬ 
tör valdes docenten dr. O. Rosenberg. 
Vi önska att föreningen måtte få flere medlemmar än 
antalet prenumeranter å Botaniska Notiser. 
Hesselman, H., Material f.ör studiet af skog.strädens 
raser. (Meddelanden från Statens skogsförsöksanstalt. 3. ‘20 
sid. och en tafla. Äfven i Skogsvårdsföreningens Tidskrift 
1907). 
Man känner nog en hel del variationer bland skogs¬ 
träden. men huru beständiga de.ssa äro och hvilket praktiskt 
värde de kunna ha. därom vet man föga. Till uppgifterna 
för Svenska Statens skogsförsöksanstalt hör äfven frågan 
