82 
fall, där uppgifterna i dessa doror synts mig allt för gene¬ 
rellt häl Ina för att gifva en riktig föreställning om artens 
verkliga freqvens inom området i fråga, där uppenbarligen 
misstag föreligga eller där artuppfattningen sedermera änd¬ 
rats, ha äfven lokaluppgifter upptagits. Därjämte ha i vässa 
fall egendomligheter i arternas uppträdande i-nom de olika 
regionerna omnämnts. 
Backman ä har i den förutnämnda Horan äfven upp¬ 
gifter om arternas förekomst i de tre regioner han urskil¬ 
jer, porsregionen, barr-regionen och fjällregionen, men hans 
regioner äro närmast parallelbälten från kusten räknadt, 
ej höjdregioner. De få ej jämnställas med de Wahlen - 
bergska regionerna, af hvilka en, björkregionen (regio 
subalpina), helt saknas. I åtskilliga fall bli säkerligen Back¬ 
mans utbredningsuppgifter vilseledande om man ej håller 
i minnet, att hans benämningar ej ha samma innebörd som 
motsvarande hos Wahlenberg. Särskildt gäller detta den 
Backm an ska fjällregionen, »omfattande de egentliga fjäl¬ 
len upp mot norska gränsen». Denna omfattar för det för¬ 
sta hela regio subalpina och säkerligen också delar af re¬ 
gio sylvatica (eller åtminstone regio subsylvatica). Detta 
gör det vanskligt att komplettera eller rätta Backman 
Holms uppgifter, något som jag därför endast i ett och 
annat fall inlåtit mig på, då den af dem lemnade uppgiften 
varit tydligen missvisande. 
Den sv^stematiska anordningen är i det följande efter 
Itn giers Syllabus der Pllanzenfamilien, 4;de uppl. Nomen¬ 
klatur och auktorsuppgifter äro i allmänhet efter Hart¬ 
mans Mora, ll:te uppl., i några fall efter senare arbeten; 
dock får jag framhålla, att jag ej ansett behöliigt att för 
denna uppsats företaga djupare literaturstudier, hvarför jag 
ej kan ikläda mig något ansvar för att de begagnade nam¬ 
nen i hvarje fall ha prioritet eller att auktorscitaten alltid 
äro fullt riktiga. 
b Holms iindel i Horan är enliyt företalet ganska liten. 
