135 
torrare .som fuktigare mark förefinnas betydliga differenser 
mellan intill hvarandra växande individer^ så att bladen hos 
en individ kunna hafva efter ögonmått nästan dubbla medel¬ 
längden mot en annan i omedelbar närhet växande individ. 
— På samma sätt varierar medelbladformen mellan intill 
hvarandra växande individer^), från nästan kretsrund till 
lancettlikt-tunglik, och mellan dessa ytterligheter finnas en 
massa nyanser, beroende icke allenast på längdens förhål¬ 
lande till bredden utan äfven på starkare eller svagare 
afsmalnande mot spetsen och basen. Hvarje individ har 
en för densamma karakteristisk nyans af bladformen. Att 
åskådliggöra alla de fina nyanser händdlag, som tydligt 
kunna upptfatas af ögat, när man har de hela bestånden 
framför sig (icke lösryckta grenar), är dock knappast möj¬ 
ligt. Mellan ytterligheterna är skillnaden i bladform så 
stor, att man väl utan tvekan skulle ansett dem som väl skilda 
arter, om hvardera uppträdt i flera individer och om de 
icke förbundits genom en oafbruten serie mellanformer. 
Bladstorleken och bladformen stå icke i nödvändigt 
beroende af hvarandra, utan få antagas vara uttryck för 
tvenne (eller möjligen flera) olika egenskaper. Visserligen 
.synas de storbladiga formerna i allmänhet också hafva en 
mera rundad bladform, men många exempel kunna upple¬ 
tas, då af intill hvarandra växande individer den ena har 
absolut taget längre, men på samma gång relativt smalare 
blad än den andra. Redan af nyanser i blad.storlek och blad¬ 
form kunna alltså en mängd olika kombinationer uppkomma. 
Karakteristiska olikheter förorsakas emellertid ej blott 
af bladens storlek och form, utan äfven af deras färg. Af 
bredvid hvarandra växande individbestånd hafva somliga 
en ljust gulaktigt grön bladfärg, andra en gråaktigt, mera 
djupt grön sådan; äfven härvid kunna flera olika nyanser 
uppfattas. Bladen förefalla vidare hos somliga individer 
tjockare, fa.stare än hos andra, och nerveringen på bladens 
b Jfr, afbildningarne i Lindmans anf, redogörelse. 
