137 
åtminstone ej på intill hvarandra växande individer. När man 
granskar de insamlade individerna, förefaller det dock, som 
om de småbladiga formerna också i stort sedt skulle vara 
småblommigare, något som dock möjligen är beroende 
derpå, att på torrare, ogynsammare platser icke blott bla¬ 
den (jfr. ofvan) utan äfven blommorna minskas i storlek, 
genomgående för alla individer ^). 
Det är sålunda uppenbart, att det hos denna art fin¬ 
nes många olika egenskaper, som äro oberoende af hvar¬ 
andra, och som derför medgifva tallösa kombinationer, på 
samma sätt som ofvan framhållits i fråga om hafren. De^ 
kan sålunda ej förvåna, om det icke är möjligt att inom ett 
mindre område, der ögat direkt kan jemföra olika individ¬ 
bestånd, finna tvenne dylika, som fullständigt likna hvar¬ 
andra. Hvarje fröindivid .synes m. a. o. så långt man kan 
se representera en kombination, en lifstyp. Kunde dessa 
individer förökas t. ex. på apogam väg, så att hvarje lifstyp 
uppträdde i ett större antal individer och derigenom erhöhe 
ett mindre eller större »utbredningsområde», så skulle de 
för vår uppfattning tvifvelsutan te sig som synnerligen 
karakteristiska »småarter», på samma sätt som detta kan 
sägas vara fallet med de sjelfbefruktande sädesslagens lifs- 
typer, när dessa renodlas och spridas i kulturen. 
Liknande karakteristiska individbestånd förekomma 
t. ex. hos Salix repens, särskildt på lokaler, som varit öppna 
men hålla på att öfvergå till att få ett slutet växttäcke, elle^ 
t. ex. på stenrösen, der ett slutet växttäcke alls icke bildas, 
utan der hvarje individ växer fritt från de andra. Vid 
Engelholms hamn innanför sanddynerna* på öfvergången 
till den slutna ängs- eller skogsmarksvegetat ionen bilda 
olika individer af denna art här och hvar vackra, från hvar¬ 
andra väl begränsade mattliknande småbestånd, af hvilka 
hvart och ett har sin karakteristiska typ med afseende på 
växtsätt, bladens storlek och form m. m. Skiljaktigheterna 
b I fjälltrakterna synas på samma sätt både blad och blom¬ 
mor i stort sedt blifva mindre. Jfr, Lindman anf. st. 
