154 
blatter, gaiis kahl, mit stark abgerundeter Basis, in Frucht 
fast kugelig; Kelchblätter gegen die Fruchtreife oberseits 
schön braunpurpurn gefärbt. Blütenstiele kahl, memlich 
ausgezogen, die untern etwa so lang als die Blüten, die 
Obern als die Kelchbecher oder länger. — Offene, mehr 
trockene Orte. 
Denna art intager en mellanställning mellan A. sub- 
erenata och A. pastoralis, men är väl skild från båda. Från 
den förre skiljer den sig i synnerhet genom sin gröfre växt. 
sin rikligare, skimrande hårbeklädnad, sina tjocka och fasta, 
veckade jordblad, den egendomliga olikheten i jordbladens 
tandning samt genom bredare, mer rikblommig inflorescens 
och större, mera gyttrade blommor med mera rundade 
fruktbägare. Från den senare, som den till habitus ofta 
liknar, kännes den lätt igen på det vanligen glesare indu- 
mentet (i synnerhet upptill på stjälkarna samt på bladens 
undersida), de runda bladen med den karakteristiska tand¬ 
ningen, de längre blomskaften och större blommorna samt 
de alldeles glatta, rundade fruktbägarna. 
Utbredning. V. Götland: Sandhems sn, Dintestorp, 
‘**/7 1895, och Grimstorp, VII. 1895; Esstorp, Mösseberg, 
1899 (omnes leg. O. Nordstedt). Närke: Tysslinge sn, Latorp 
(E. Adlerz, 1901). Hälsingland: Hudiksvall, vid nya 
kyrkogården och Kristineberg (C. G. W., 1904 & 1905). 
Medelpad: Stöde sn, Kärfsta (E. Collinder, ^^/7 1905); Borgsjö, 
Byn (id., 1 «/« 1904). 
Följande nya former- beskrifvas: A. alpestris v. sub- 
reniformis från skåne och Jämtland. — A. glomerulans f. 
glabrior och f. dasycalyx — A. pastoralis f. praticola. 
Schedae operis quod inscribitur Plantae Fin- 
landiae Exsiccatae e Museo botanico universitatis 
Helsingforsiensis distributae. Fasc. 1—8, n:ris 1—400. 
Helsingforsiæ 1906. 
-Då detta vackra exsickatverk utgår i ett ringa antal 
exemplar, var det lämpligt att etiketterna särskildt publi- 
