171 
Det torde emellertid vara tvifvel underkastadt huru¬ 
vida denna skiljaktighet verkligen förefinnes. 
Enl. välvilligt meddelande från Professor O. Nordstedt • 
hafva nemligen samtliga uti Lunds Botaniska Institutions 
samlingar förvarade exemplar af Digitalis lutea (från 10 
olika lokaler) kronorna utvändigt mer eller mindre glandel- 
håriga. 
Samma förhållande råder med explr från Öfverum, 
insamlade så tidigt som 1867, hvilket tyder på att det ej är 
någon genom klimatombyte frambragt förändring. For¬ 
men från Öfverum bör därföre kunna anses fullt identisk 
med den syd- och vesteuropeiska Digitalis lutea. 
Det torde numera vara mycket vanskligt att afgöra 
huru Digitalis lutea kommit till sin nuvarande växplats. 
Att dess tillvaro der dock bör räknas uti blott få 10- 
tal år framgår af finnarens uppgift att den 1866 förekom i 
endast ett fåtal individ, från hvilka det nu befintliga bestån¬ 
det härstammar. 
Ännu t 3 ^dligare s^mes detta af att den med all säker¬ 
het varit obekant för den framstående kännaren af Små¬ 
lands flora, lektor N. J. Scheutz, hvilken, ehuru han under 
sin tjenstgöringstid i Westervik troligen ofta besökt Öfve¬ 
rum, ej omnämner Digitalis lutea i något af de arbeten, 
som beröra denna trakts flora. 
Mot det antagande att den kommit ut från någon 
trädgård talar först och främst växplatsens belägenhet på 
stort afstånd från dylika anläggningar. Det är dessutom 
ganska sällsamt att denna växt uti Sverige odlas för annat 
än vetenskapliga ändamål, och såvidt jag genom förfråg¬ 
ningar kunnat utröna har väl Digitalis purpurea, men ej 
Digit, lutea varit odlad i trakten. 
Riktigare s^mes mig därför att antaga det den inkom¬ 
mit med (ryskt?) utsäde (åkrar finnas i omedelbar närhet) 
samt funnit sig väl i sitt n^ai fosterland. 
