1 
198 
Almquist, S., Studier öfver Bergianska träd- 
‘gårdens spontana Rosa-former, 88 s. med 84 figur¬ 
grupper i texten samt 1 färglagd tafl. (Act. horti Bergian. 
4 N;o 4. 1907.) Förf. har grundligt studerat de i Bergianska 
trädgården förekommande vilda Rosæ och beskrifver här 
utförligt de där förekommande 40 elementar artern a jämte 
deras former. De flesta höra till R. solstitialis (Bess.) Almq. 
coll, eller ss. gruppen också kunde kallas R. glauca Fr. 
coll. Alla de undersökta buskarne äro nu numrerade och 
etiketterade. 
Genom Matssons bearbetning i Neumans flora kom’ 
studiet af släktet i ett nytt skede, och förf. granskar utför¬ 
ligt variationsförmågan hos växtens olika delar och ger 
goda anvisningar. Så t. ex. hafva exemplar med mogna 
nypon numera föga värde för växtbestämningen ; blom¬ 
mande grenar äro i dess ställe behöfliga. 
Almquist, E., Studien über die Capsella Bursa 
pastoris (L.). 92 s. med 62 afbildning ar i texten. (Acta 
Horti Bergian. 4 N:o 6. 1907.) Förf. har genom -kultur medelst 
renodling fått reda på en stor mängd elementararter af 
Capsella Bursa pastoris, af hvilka här 65 utförligt beskrifvas 
och afbildas. 
Wittrock, V. B., Linnaea borealis L. Species 
polymorpha et polychroma. Linnæa borealis L. En mång- 
formig art. 187 s. + 13 mest kolorerade taflor och 18 text¬ 
figurer. — Acta Horti Bergiani. T. 4, 1907. 
Förf., som redan 1878 och 1879 i Bot. Not. påbörjade 
en afhandling om Linnæa, har nu i detta arbete hufvudsak- 
ligen, fastän ej uteslutande, behandlat blommans variations¬ 
förmåga. Blomkronans färgteckning har han funnit vara 
så konstant, att den kunnat användas icke blott såsom en 
hufvudkaraktär, då det gällt att särskilja de talrika formerna 
(och underformerna) utan äfven såsom grundval för de grup¬ 
per, i hvilka formerna sammanordriats. De 4 hufvudgrup- 
perna kallas: Poliochromæ, Mesochromæ, Xanthochromæ' 
och Erythrochromæ. Under dessa beskrifvas och afbildas 
