o 
erecta patente, spiculis siibæqualiter sparsis, valvis anguste lan- 
ceolatis acuminatis 1. in apicem subulaturn attenuatis, pilisghi- 
tnellam superafitibus ^ arisla reda sursum scabra definite s\i- 
pra medium dorsi egredienfe paleamque parum superante. — 
Hab. in Veslrogothia in insula petrosa Räfholmen lacus Venern 
extra Degeberg in fossis Sphagno repletis. 
Obs. Rudimentum s. d. floris secundi deest. Arista sub 
anlhesi obscura. Habitus fere Cuiam. Innceo/atce sed foliis la¬ 
tioribus culmis magis ramosis aristisque maxime scabris ac 
primo obscu^ys differt. Folia etiam plus minus flaccida, rigidi¬ 
ora tamen quam in Calam, lanceolala ^ molliora quam in Ca- 
lum, Kpigeios, In hac folia fere stricta, latiora et plus minus 
glauca. Folia Calarnagr. nostræ curti levi vento agitata flectun- 
tur, folia Calam. Kpigeios sunt erecta. In Cal. htnceolala 
valvæ sunt breviores, in CaL Epigeios autem longiores. Ma-, 
xime Calarnagr. lUorece DeCand, adfin. mihi videtur. 
Bromus glahralus panicula gaudet sub anthesi erecta et 
patente vaginisque ut in affin. pluribus fere totis clausis. Den 
skiljekarakler mellan denna och Bromus mollis^som i Bot. Not. 
1812 p. 56 yttrades vara runnen i slåndarknapparnes olika längd, 
har jag, vid nogare undersökning, funnit icke vara pålitlig. 
Hos Bromus racemosus L. torde man likväl äfyen af ståndare- 
knapparnes längd kunna få ännu en god karakter, hvarigenom 
denne skiljes lian Brom. prale/isis Ehrh. 
En i Veslcrgötland flereslädes vexande HierochJoa skiljer 
sig i yttre utseendet märkbart från den t. ex. vid Stockholm på 
Biskopsudden vexande Hieroc/iloa horealis. Den vestgötska 
har basen af strået lufvigl omgifven af flera blad, då den stock¬ 
holmska kan sägas nästan sakna alla blad på de fruktbärande 
stråen. Den vestgötska har vidare både mindre småax och fo- 
' derskal. Äfven vippornas färg synes vara olika. 
Vid erhållandet af Bruchs och Schimpers Bryol. Europ; fann 
jag genast att deras Orlholrichum Slurmii är min O. Elærkii. 
Det är en vext som, efter hvad jag äfven förr anfört, är all¬ 
mänt nog spridd inom landet. Den vexer på likadana lokaler 
och ofta på en och samma sten som O. rupeslre. Orsaken hvar- 
