44 
A, ver/ia/iA' .‘-PulssiliUa; foliis perennanlibus: novellis hy- 
sleranlheis: anuolinis 5-nalo-pinnatisectis sub-3-natisque , foliolis 
remotis 2—3-fidis dentalisque, laciniis ovatis, vaginis dilatatis ^ 
ciliatis patentissimis, flore sepalisque erectis involucroque seri- 
ceo-villosissimis. (Singularis in genere foliis perennantibus). 
A. patens: Pulsa lilia; foiiis hyste rantheis digitalo-3-sectis 
foliolis cuneifonnibus 2—3-fidis, la'nceolatis apice inciso-denta- j 
lis radialo-divergentibus, vaginis radicalibus sericeis, flore erecto ; 
sepalis patentibus. j 
Prof. Tauscli framställer vidare diagnoser för-alt åtskilja , 
An, Hall eri All.' och An, Hachelii Pohl, h'vilka diagnoser här ' 
kunna förbigås, helst dessa arter ej förekomma i Skandinavien; 
men deremot bör anmärkas, att Re isse k, i en upsats i . N:o 
6 yrkar att A, Hachelii ej är annat än en varietet af A, Pul- 
saiilla^ till hvilken art han äfven är mycket böjd alt hänföra 
An, Haller i, — Prof. K och deremot försvarar i en Upsats i 
N:o 36 sin åsigt att An, Hackelii ej är annat än en form af 
An, Haller i^ hvilken är skiljd från A*, Pulsat illa, af hvilken ■ 
sistnämnda åter An, Pogenliardiana Reich. är en form med ' 
mörkare färgad blomma.— Re iss ek framställer vidare i nyss¬ 
nämnda upsats det påståendet, att A, montana Hopp, ej är an¬ 
nat än en var. af An, pratensis, hvilket af Ko c h på citerada 
stället bestrides på grund af den erfarenhet han genom flerå^ig 
kultur af dessa arter vunnit. Han anför alt An, Pulsatilla_ 
blommar förr än An, patens; när denna är nästan afblommad ^ 
i 
börjar A, pratensis alt utveckla sina blommor; och först sedan 
dessa båda redan fullkomligt öfvergått till frö utvecklas blom¬ 
morna hos An, montana, An, Pulsat, och pratensis uthärda 
i Erlangen äfven de strängaste vintrar, hvaremot An, montana 
ofta fryser alldeles bort. Blombladen hos deh sista utbreda sig - 
åt sidorna under middagssolen,' men återtaga inom en kort slund 
sin klocklika form. 
2. Uti N:o 6 visas alt Carex Gebhardi Hoppe alldeles 
icke är C, Gebhardi Willd. Schk. Denna sednare är -densam- i 
ma som C, elongata L., hvaremot den förra slår mycket nära 
C, canescens L. samt är densamma som C, Pen‘o»/iVSieb., hvil- ; 
