to 
set af Gfyceria mttrilima^ sedermera af vanliga ängsgräs, hvar-' 
ibland Euphrosin odotililes ^ simplex här, såväl som på Skaflö 
och fleresLädes i skärgården, sågs särdeles allmän. — Vexler, 
hvilka föröfj igl ej saknas på någon strand i hela Bohuslän, äro 
Cncnbahis martliinus och Armerta maritima ^ liksom Silene 
rupeslris och Spergula snhnlnla linnas på hvarje klippa, och 
Cornus svecica i hvarje fuklig hergsskrefva. 
Af storm och .oväder qvarhölls jag på Skaflö ell par dagar 
\ 
längre än jag önskal, så alt jag först den 9 Juli kom öfver Gull- 
marsfjorden till Lysekil, iivarifrån resan fortsattes till Qville.— 
Lysekil har för några år sedan fåll köpingsprivilegier och här 
finnas flera handlande, hos hvilka de kringboende fiskarne hellre 
hämla sina förnödenheter än i det aflägsna Uddevalla. Lysekil 
har ordentligare galor och mera småstadslikt utseende än Fiske- 
häckskil, ehuru husen i allmänhet äro mindre vackra. — Mel¬ 
lan Lysekil och Qville ser man öfverallt mellan bergen frukt¬ 
bara dalar med bördiga åkrar och ängar. Hvele, som i Kaljns 
lid knappt såddes i norra Bohuslän, ser man nu öfverallt ända 
upp till Strömstad ; äfvenså ärter* Af hvéle hade gäslgifvaren 
i Skärholmen i fjol fått 20:de kornel, i förljol 3():de, efter en 
tunnas utsäde. På Kalms .lider föregaf man, all ärter ej kunde 
rätt mogna här, nu har man aldrig hört omtalas något år, dä 
de ej mognat; först ”på fjällen* (fjäll kallar man i Bohuslän alla 
högre, öde och o väga bergstrakter) invid Dalska gränsen hörde 
jag omtalas, att frosten någongång kommer så li(;ligl, all ärlerne 
ej hinna mogna. Också äro dessa fjälltrakter de enda der vår¬ 
råg numera sås, och det blott på en eller annan enstaka gård, 
som har mager sandjojd. 1 Kalins tid brukade bönderna i hela 
norra Bohuslän aldrig annat än vårråg. 
Färglafvarne, som under en lång följd af år exporlerals från 
Bohuslän, och hvilkas insamling isynnerhet ulgör en näringsgren 
för den falligarc delen af dess befolkning, äro nu så afskrapade 
på Bohusläns berg, att man i de sednare åren vanligen seglat 
till Norge efter ”mossa.* Bålar, bemannade med 6—8 perso¬ 
ner, män, qvinnor och barn, gå dit försedda med proviant och 
nödiga redskap för mossans insamlande och förvaring, bli der en 
