123 
andra Jinier, för hvilka blomningstiden iiili äffar 19, 20 eller 30 
dagar tidigare eller sednare. Månne dessa linier komma all in¬ 
laga lika långt afstand från hvarandra? blifva de analoga med 
de isolerma? i hvilka förhållander komma de all bero af hvar-' 
andra? *) — Komma å andra sidan de isanthetiaka linierna el¬ 
ler de för lika blomningstid all fortgå parallell med dem för 
löfsprickningen eller andra tydligt framstående fenomener i in¬ 
dividets utveckling? Under del l. ex. Syrenen i Briissel börjar 
all blomma d. 5 Maj, utvecklar samma buske på många nord¬ 
ligi derifrån belägna punkter under samma tid endast blad; den 
linie, som drages genom dessa ställen, står såledss iförhållande 
lill den isanlhetiska. Vidare upslår den frågan, om på desläl- 
len, der löfsprickningen inträffar på en och samma dag, äfven 
blomutvecklingen och fruktnfognaden eger rum på samma da¬ 
gar. Redan häraf finner man, äfven då man blott fäster sig 
\ 
vid de enklaste upgifler, huru många märkvärdiga förhållander 
skola kunna härledas ur ett system af liklidiga iakttagelser an¬ 
ställda efter en storartad måttstock. Ingalunda mindre märkliga 
resultater skulle företeelserna inom djurvcrldcn, särdeles fiytl- 
fåglarnes låg, erbjuda. 
Studerandet aUde periodiska företeelserna förutsätter en 
lemligen djup kännedom om de meteorologiska fenomenen, eme¬ 
dan de förra hufvudsakligen bero på de sednare. Meteorologien 
måste derföre fortgå parallell med nu ifrågavarande observatio¬ 
ner, och såsom en ledning för omdömet öfver de observerade 
lesullalerna vid hvarje steg visa, huuivida de almosferiska infly¬ 
telserna äro i sitt normala tillstånd eller förete någon anomali. 
För all efter en större måttstock kunna åstadkomma hit- 
börandc iakttagelser har Hr Q ve te le t förmått flera både in- 
och ul-ländska forskare all anställa sådana. Då det framförallt 
är af vigt all en och samma plan ligger till grund för alla dy- 
/ 
lika , emedan de i annan händelse ej duga lill jeranförelse eller 
lill deducerande af några allmänna lesullaler, så har del varil 
Huni boldt, Schouw ni. fl. hafva gifvit exempel på analoga 
undersökningar i fi^åga om gränseu för vinrankans, olivens ni. fl. 
odling och dessas förhållande till de isoterma linierna» 
