15T 
seende lill längd ocli Ivardianieler. Dessa npgifter få värde der- 
igenom, all bladens lidigi» franikonisl och sjelfva löfspricknings- 
perioden om våren mindre beror af denna årslids lemperalur 
än af den grad af utveckling, som knoj)parrie biinnit före vin¬ 
tersömnen. 
5. Det bJir lätt att om våren observera æslivalionen eller 
den lid då knopparne svälla och fjllas med saft. Denna epok 
sammanfaller med safvens upsligande, således med vintersöm¬ 
nens slut; del ar i delta sista hänseende som denna observation 
isynnerhet är af vigt. 
6. I fråga om löfsprickningen, bör man observera ej blott 
utvecklingen af de första bladen ulan ock den lid då alla bla¬ 
den erhållit sin normala konsistens, form och färg. — Vid som¬ 
marens slut observere man fäjglörändringens början och' liden 
da den blifvit allmän ; vidare början och slutet af hladfällningen. 
7. Utom de af Quelelet antagna periodiska företeelser i 
gifves det Ivenne, som synas vara af vigt. Träd och buskar 
bnnas nemligen, som hafva en dubbel löfsprickning, en om vå¬ 
ren och en vid solslåndel. De sednare skottens blad skiljasdill- 
läckligl från de förres. Så l. ex. hafva bos videarterna de pm 
sommaren utvecklade bladen stipler, som saknas om våren, Tid¬ 
punkten för den sednaie bladulvecklingen är intressant derföre, 
all den betecknar sommarens och den staikare hettans början; 
den torde äfven slå i ett märkligt förhållande till flera perio¬ 
diska fenomener inom djurriket, isynnerhet tili vissa insekters, 
framkomst. — Den andra periodiska företeelsen, som dock är 
af mindre vigt än den nyss nämnda, bestämmes af sliplerna, ^ 
och det torde vara gagnande all anmärka den tidpunkt då des¬ 
sa aflalla, naturligtvis på sådana träd, der icke (såsom på all¬ 
männa linden) blad och stipler på samma gång affalla. 
I ofverenss^ämnmlse med det nu anförda' har Hr Spring 
lemnal planen till en tabell, hvari alla de särskildla momen- 
lerna uptagas under sina egna rubriker. Den har följande ut¬ 
seende. 
