186 
som författaren af förhastande shrifver), Fibri/laria, Rhizo- 
morpha o. s. v. på det klaraste och bestämdaste iipgifyas on¬ 
dast som mycelier och de olika arternes till sina typiske former 
återföras, hvaruppå bland andra etl märkligt exempel kan ses 
i Elench, Fung. p. 159. Fast andra upfattat delta som nå¬ 
got nytt, kunna vi omöjligen anse för Förf:s afsigt, alt så fram- 
% 
ställa delta, ulan blott skaffa dessa åsigler inträde bland den 
publik, som ej läser större vetenskapliga skrifter. Del är en 
stor skada i vår lid, alt man här ej lid läsa större arbeten, 
för dessa små journal-memoirer, der vår lid vill nedlägga och 
hämta all sin vishet. — Myceliernes indelning är likväl lika 
ofullständig, som inkorrekt; vill man se något fullständigt f. e. 
om Förf. Mycelium pulposum så få vi hänvisa lill Sysl. Myc. 
III. art. Myxogaslcr. Mycelium maculare circumscriplum m, 
fl. aro uteglömde, men 1 och 2 äro ej skiljbara. Hvad nu 
särskildi Sclerolierne beträffar, så är en del bekanta saker (så¬ 
som alt före oss Gallæ, exanlhemer m. m. räknades till 
Sclerotia) ^ men anser Förf. alla Sciero/ ier för mycelia (lik¬ 
som . Acrospermer och Rhizomorpher) så misslager han sig 
högeligen. Deras plals är blaiid Coniomycles i Systemet (se 
Fl. Scan.); Scleroiium durum afsöndrar tydliga s^oridier från 
ylan; den är visst icke mycelium till någon Hyphomycet (ty 
alla dessa hafva etl mycelium fibrillosumi) fast, förf. deruppå 
funnit Bolrylis cinerea (som^ oftare förekommer utan Scle- 
' roliura), Sommerfelt Penicellium fasciculalum , jag andra 
arter. ^ 
All man i de' flesta npsalser af denna art förbigår källor- 
ne kan hafva sin förklaring deruti, all man anser dem bekanta. 
Oförklailigare blir den kände Cordas beteende, alt påhörda 
^ författare niolsalsen af hvad de yttrat och den i det speciela 
föga bevandrade Phæbi ordrylteri. Jag får i dylika fall hänvisa 
till Epicris. Fuug. p. 530 obs. 2. som slutar med orden: Cui 
O 
hono nalurum sedulo & f del il er observare? Åtminstone bör 
man icke nedlägga ett helt lifs observationer, ulan utprångla 
hvarje notis i små tidningsartiklar. Man kunde vara frestad 
förlvifla om all redlighet i historiska upgifter i dessa; så f. e. up- 
